Hyvät katsojat! Tervetuloa sarjaan Evoluutio, luominen ja tiede!
Tässä jaksossa käsittelemme luonnonvalintaa.
Onko evoluutio mikrobista ihmiseksi todistettu sillä, -
että tapahtuu luonnonvalintaa?
Luomiseen uskovien mielestä tämä on virhepäätelmä, -
koska luonnonvalinta ei ole mikään luova taho.
Se ei ole sama asia kuin evoluutio mikrobista ihmiseksi.
Mikrobista ihmiseksi -evoluutio vaatii näet luovaa tapahtumaa.
Siinä uudet ominaisuudet syntyvät uuden biologisen informaation myötä -
kussakin sukupolvessa. Uudet geenit/alleelit määrittävät -
esimerkiksi uusien proteiinikoneiden muodon -
tai anatomisen rakenteen, fysiologisen toiminnan -
tai biokemiallisen säätelyjärjestelmän.
Näin ei tapahdu luonnonvalinnassa, joka toimii poistamalla -
eli deletoimalla olemassa olevaa biologista informaatiota -
ja valitsemalla sen, mikä on parasta eliölle ko. ympäristössä.
Se on siis poistava mekanismi, joka poistaa geeni-/alleelivalikoimaa.
Näin ollen luomiseen uskovat korostavat, -
että luonnonvalinta ei synnytä mitään uutta.
Tässä taas tärkeä, mielessä pidettävä yksityiskohta: -
luonnonvalinta ei synnytä mitään täysin uutta anatomista rakennetta, -
jolla on fysiologinen toiminta ja biokemiallinen säätelyjärjestelmä, -
joka sopii ja on kytketty kaikkeen olemassa olevaan toimivasti.
Ei tämmöistä tapahdu kuin evolutionistien tarinoissa, -
joita he totisesti ovat taitavia sepittämään.
No, kyllä älykkäimmät evolutionistit tietysti tämän havaitsevat.
Jotkut evolutionistit ovatkin myöntäneet tämän.
Esim. professori John Endler kirjoittaa näin: -
"Luonnonvalintaa ei tule sotkea evoluutioon, -
vaikka ne ovatkin kovin lähellä toisiaan.
Luonnonvalinta ei selitä uusien varianttien alkuperää, -
vain muutosprosessin niiden yleisyydessä eli lukumäärissä."
Eräs toinen, sveitsiläinen evoluu- tiobiologi Andreas Wagnerkin -
tunnusti, että luonnonvalinta voi toimia vasta sitten, -
kun on ensin syntynyt jotakin uutta ja parempaa, josta valita.
No, evolutionistit sanovat, että luonnonvalintaan liittyvät -
uudet ominaisuudet nousevat mutaatioista, joita syntyy alati -
ja jotka ovat muokanneet geenejä/ alleeleja miljoonia vuosia.
Luomiseen uskovien tiedemiesten mukaan -
ei voida todistaa, että mutaatiot voisivat tuottaa -
uusia ominaisuuksia, jotta apinaoliosta saataisiin ihminen -
6 miljoonan vuoden aikana.
Tai vaikkapa kala muuttuisi ihmiseksi yli 350 miljoonassa vuodessa.
Pikemminkin bakteereihin, malaria- loisiin ja Hi-virukseen liittyvät -
tutkimukset osoittavat, että mutaatiot ovat hyvin rajallisia siinä, -
mitä ne voivat saavuttaa edes tuhansien -
tai jopa miljardien (!) sukupolvien aikana.
Malarialoisilla ja Hi-viruksilla on ollut jo miljardeja sukupolvia.
Luomiseen uskovat väittävät myös, -
että evoluutiolle ei yksinkertaisesti ole ollut kylliksi aikaa -
tapahtua sattumanvaraisten mutaa- tioiden/luonnonvalinnan kautta.
Aika ei riitä. Tästä darvinisteille -
rakkaasta miljoonien vuosien aikataulusta on tullut -
darvinismin suurin vihollinen. Vuosimiljoonat takaavat sen, -
että kopiointivirheet hävittävät kaikki suvullisesti lisääntyvät.
Tämä on aivan selvä asia tuoreiden tieteellisten tutkimusten valossa.
Eihän tällä planeetalla tapahdu muuta -
kuin suvullisesti lisääntyvien eliöiden sukupuuttoon kuolemista.
Esimerkiksi moni mutaatio, jota tarvittaisiin muuttamaan -
apinaolio ihmiseksi, voisi ilmetä niin harvoin, -
etteivät miljoonat vuodet riittäisi kuin muutamaan.
Tuhansia tarvittaisiin.
Disinformaatio kukkii tässä tarinassa apinaoliosta ihmiseksi.
Se on hyvin helppo ymmärtää. Eikä tässä kaikki.
Lisäksi, kun tarvittava mutaatio on ilmennyt, -
tarvittaisiin aivan valtavasti aikaa, -
jotta se vakiintuisi tai leviäisi koko populaatioon.
Tutkimusten mukaan 6 miljoonassa vuodessa -
korkeintaan vain noin 1 000 "hyödyllistä" muutosta -
voisi vakiintua osaksi perimää, -
kun tietysti paljon enemmän täysin uusia rakenteita tarvittaisiin.
Kuvassa ovat chihuahua ja tanskandoggi.
Ne ovat keinotekoisen valinnan eli jalostuksen tuloksia.
Kumpikin polveutuu niiden kantamuodon populaatiosta, -
jossa on ollut enemmän biologista informaatiota eli geenejä/alleeleja -
ja enemmän vaihtelupotentiaalia kuin kummallakaan näistä.
Chihuahuaa ei voisi jalostaa tanskandoggiksi eikä päinvastoin.
Koiria ei voitaisi myöskään muuttaa alkuperäiseksi harmaasudeksi, -
koska ne on jalostettu poistamalla biologista informaatiota.
No, kuinka uudet lajit sitten syntyvät?
Laji voidaan määritellä joukoksi kasveja tai eläimiä, -
joilla on samat ominaispiirteet ja jotka voivat lisääntyä keskenään.
Näistä voi nousta uusi laji, joka on hyvin alkuperäisen kaltainen -
mutta yleensä ei voi enää lisääntyä sen kanssa luonnossa, -
tosin aika usein kyllä häkissä tai vankeudessa.
Uusia lajeja synnyttävää prosessia kutsutaan lajiutumiseksi.
Esimerkkejä tästä ovat kirjoahvenen erilaiset Itä-Afrikan lajit -
sekä puuetanan Havaijin Oahon saarella esiintyvät lajit.
Kreationistit ja evolutionistit ovat kyllä yhtä mieltä siitä, -
että lajiutumista tapahtuu, mutta eri mieltä siitä, -
missä määrin lajit voivat muuttua sekä miten ja millä nopeudella.
Evolutionistien mukaan lajiutumista on tapahtunut siihen asti, -
että miljoonien vuosien aikana mikrobit kehittyivät -
kaikiksi niiksi kasveiksi/eläimiksi joita maapallolla nykyään on.
Evoluutioon uskovien mielestä -
muutospotentiaali on "lähes" rajaton. Mutta onko näin?
Kreationistit taas sanovat, että kasvit ja eläimet muuntuvat -
vain oman luodun lajityyppinsä sisällä.
He ovat samaa mieltä evolutionistien kanssa siitä, -
että alkuperäisestä koirarodusta polveutui monia eri koiraeläimiä:
susia, dingoja, kettuja, kojootteja ja jalostaen 500 lajia kesykoiria.
He kuitenkin tähdentävät, että ne ovat silti yhä koiraeläimiä/koiria -
ja niiden jälkeläiset tulevat aina olemaan koiraeläimiä.
He sanovat myös alkuperäisen sitruskasvin hajautuneen -
eri sitruskasveiksi: sitruunoiksi, pomeloiksi ja mandariineiksi.
Näistä on sitten saatu monia jalostettuja lajeja, -
kuten lime, appelsiini ja greippi.
Kreationistit painottavat, että kyseessä on yhä sitruskasvi -
ja niiden jälkeläiset tulevat aina olemaan sitruskasveja.
Evolutionistien mukaan uusien lajien syntymiseen -
tarvittava biologinen info syntyy ensisijaisesti -
DNA:n satunnaisten geneettisten mutaatioiden kautta.
Tämä prosessi synnyttäisi näin uudet rakennusohjeet lajiutumiselle.
Kreationistit korostavat, että lajiutumista tapahtuu ensisijaisesti -
suunnitellun muuttumiskyvyn sisällä.
Alkuperäiset kasvit/eläimet sisälsivät kaiken sen biologisen infon, -
jota tarvitaan uusien lajien syntymiselle luoduista lajityypeistä.
Taas tulee hienosti esiin Johanneksen evankeliumin luomiskertomus: -
Alussa oli Sana/logos/informaatio - ei tyhjää tietopankkia.
Luotu tietopankki vähitellen heikkenee, rappeutuu, -
kulkee kohti sukupuuttoa syntiinlankeemuksesta johtuen.
Hyvin jännittävää on, että v. 2018 tehty tutkimus, -
josta kerron kirjassani 6 päivää jakaa kristityt, osoittaa, -
että kaikki eläimet ovat olleet täällä yhtä kauan aikaa -
eli noin 5 000 vuotta. Selitys on tietysti se, -
että tapahtui jokin suuri luonnonkatastrofi tappaen kaikki.
Muutamista yksilöistä sitten tämä nykyinen eläinkunta olisi kotoisin.
Tämä sopii erittäin hyvin vedenpaisumukseen.
Elämme todella jännittäviä aikoja, -
koska tuore, tieteellisesti toistettava tarkka laboratoriotutkimus -
vahvistaa mm. vedenpaisumuksen tapahtuneeksi tosiasiaksi.
Kreationistit ja evolutionistit ovat yhtä mieltä siitä, -
että Tanganjika- ja Malawijärvellä esiintyvät monet kirjoahvenlajit -
syntyivät tahoillaan yhteisestä kirjoahvenen kantamuodosta.
Lajit ovat järvissä huomattavan samannäköiset.
Evolutionistien mukaan sattumamutaatiot ja luonnonvalinta -
synnyttäisivät samankaltaisen biologisen infon.
Siksi kaloista tuli samannäköisiä eri ympäristöissä.
Kreationistit sanovat, että tämä on ihan liian epätodennäköistä.
Heidän mukaansa kirjoahvenen lajityyppi oli luotu niin, -
että siinä oli valmiina potentiaali tuottaa monia lajeja, -
joissa on samanlaiset piirteet eri järvissä.
Tässä kirjoahvenen läheisiä lajeja Tanganjika- ja Malawijärvellä.
Niiden DNA:n eli genetiikan tutkiminen osoittaa, -
että Tanganjikan kirjoahvenet ovat lähisukua keskenään -
ja etäistä sukua Malawijärven ahvenille.
Malawijärven kirjoahvenet taas ovat lähisukua keskenään -
ja etäistä sukua Tanganjikajärven kirjoahvenille.
Samat ominaisuudet syntyivät tietysti itsenäisesti ko. järvissä -
eivätkä johdu järvien välisestä muuttoliikkeestä.
Evolutionistit sanovat, että koska uusiin lajeihin tarvittava -
biologinen info syntyy sattumanvaraisista, harvinaisista -
ja suotuisista mutaatioista, lajiutuminen vie yleensä -
satoja, tuhansia tai miljoonia vuosia.
Luomisuskovat taas ajattelevat, että koska kasveissa/eläimissä oli -
biologinen informaatio ohjelmoituna luotujen lajityyppien perimään, -
lajiutumista voi tapahtua nopeasti, jopa vain sadoissa vuosissa.
Tätä tukevia esimerkkejä on vaikka kuinka paljon.
Esimerkiksi miljoonakalat muuttuivat merkittävästi vain 4 vuodessa -
muutettuaan toiselle alueelle joessa. Ne kasvoivat suuremmiksi -
ja lisääntyivät harvemmin, mutta saivat kerralla enemmän jälkeläisiä.
Tämän ymmärretään olevan seurausta siitä, -
että niillä oli ko. paikassa vähemmän saalistajia.
Kiitos, että olit mukana! Ensi jaksossa puhumme -
luonnossa tapahtuvan muuntelun nopeudesta, -
joka kumoaa darvinistisen ajattelun evoluutiosta.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare