Hyvä katsoja! Tervetuloa sarjaan Evoluutio, luominen ja tiede!
Näissä jaksoissa käsittelemme kysymystä, -
onko luominen tieteellistä ja onko evoluutio disinformaatiota.
Mitä tiede tähän sanoo?
On hyvä perehtyä perinpohjaisesti tähän kysymykseen, -
koska silloin tietää, mihin uskoo, -
ja mitä sanalla 'evoluutio' tarkoitetaan.
On aika jännittävää, että munkki Gregor Mendel kumosi -
darvinismin eli Darwinin kirjassaan esittämän teorian.
No, se tapahtui sillä tavalla, että Mendel teki kokeita herneillä.
Miksi herneillä? Siksi, että niillä oli 4 tärkeää ominaisuutta.
Herneiden oli osoitettu olevan aidosti lisääntyviä -
eli kaikilla jälkeläisillä on sama ominaisuus sukupolvesta toiseen.
Herneillä on erilaisia vastakkaisia ominaisuuksia: -
violetit tai valkoiset kukat, pyöreät tai ryppyiset siemenet.
Herneen kukan muoto suojasi sitä vieraalta siitepölyltä.
Herneet lisääntyvät yleensä itsepölytyksellä, -
jossa kukan tuottama siitepöly he- delmöittää saman kukan munasoluja.
Yksi etu on myös, että hernekasvit kasvavat nopeasti -
eivätkä vaadi paljon tilaa.
Miten se hernekasvien pölytys sitten tapahtuu?
Hernekasvit voivat pölyttää itse ilman ihmisten apua.
Niin hyödyllinen ominaisuus kuin tämä onkin kasveille, -
se lisäsi komplikaation Mendelin työhön.
Mendelin piti estää itsepölytys ja sallia vain ristipölytys -
eli pölytys eri kasvien välillä.
Näin siksi, että itsepölyttyvä ei vaihtele.
Se pysyy aina samanlaisena eikä näin tarjoa hyödyllistä tietoa.
Mendelin piti siis valvoa, mitkä ominaisuudet voivat näkyä -
kasvatetuissa kasveissa, vaikka hän ei tietäisi etukäteen tarkkaan, -
mitkä niistä ilmenevät ja missä määrin.
Kukka pölytetään toisen kasvin siitepölyllä -
eli yhden kasvin eteen ponsista kuljetettu siitepöly kuljetetaan -
toisen kasvin emin luotille.
Hede on kukkivan kasvin kukan osa, joka tuottaa siitepölyä, -
ja saman kukan heteet yhdessä muodostavat hetiön.
Heteet ovat kukkalehtien eli verholehtien, terälehtien -
ja emien tavoin muuntuneita lehtiä.
Herneen osat ovat varsimainen palho -
ja funktioltaan merkittävämpi ponsi, jossa siitepöly syntyy.
Ponnessa tapahtuu meioosi eli vähennysjakautuminen, -
jonka seurauksena syntyvät siitepölyn haploidit, sukusolut.
Heteitä pidetäänkin kasvien koiraspuolisina -
suvullisen lisääntymisen välineinä.
Kasvien naaraspuolinen lisääntymiselin on emi.
Tarkempi selitys löytyy tästä kirjasta Evoluutio, luominen ja tiede.
Siinä on tätä asiaa koskeva kokonainen kappale.
Mendelhän oli 35 vuotta aikaansa edellä.
Tiedeyhteisö tuolloin ei piitannut Mendelin tuloksista, -
koska ne eivät sopineet siihen konsensukseen -
eli tiedemiesten enemmistön mielipiteeseen aikanaan.
Tässä nähdään, miten vaarallinen se tiedemiesten enemmistön -
vakiintunut ja totuutena pidetty mielipide on.
Kuten olen sanonut, konsensusta käytetään aina, -
kun tiede on epävarmalla, hyllyvällä suolla.
No, mitä ne alleelit sitten ovat?
Ne ovat tietyn geenin vaihtoehtoisia muotoja. Mendel osoitti -
vaihtelua syntyvän siitä, miten olemassa olevat alleelit yhdistyvät -
eikä toki siitä, että ihan uusia alleeleja syntyisi spontaanisti -
tällä darvinistisella mekanismilla.
Hän havainnollisti, että ominaisuudet voivat siirtyä -
vanhemmalta jälkeläiselle täysin ennakoitavalla tavalla.
Mendel havaitsi myös, että vaihtelun määrä on rajallinen -
ja uusia ominaisuuksia ilmenee, -
koska siihen liittyvä alleeli peritään edellisiltä sukupolvilta.
Kun jokin uusi ominaisuus näytti ilmaantuvan, se johtui siitä, -
että sen aiheuttava alleeli oli peritty edellisiltä sukupolvilta.
Mendelin työn kautta voidaan havainnollistaa sitä, -
miten alleelit voidaan poistaa populaatiosta kokonaan -
valitsemalla vain valkokukkaisia kasveja.
Tätä prosessia kutsutaan jalostuk- seksi/keinotekoiseksi valinnaksi.
Usein evoluution kannattajat rinnastavat sen -
luonnossa tapahtuvaan lajiutumiseen.
Ne ovat tietenkin kaksi täysin eri asiaa, kuten hyvin voit ymmärtää.
Keinotekoinen valinta ja luonnonvalinta ovat siis eri asioita.
Mendelin työ auttaa ymmärtämään myös eläinten jalostusta.
Valikoivalla kasvatuksella eli jalostuksella on saatu syntymään -
merkittäviä eroja koiriin, kyyhkyihin ja muihin eläimiin, -
kuten kuvista näkyy.
Evolutionistien mukaan tämä kuvastaa luonnonvalinnan prosessia, -
jota luonnossa tapahtuu ja se tarjoaisi vahvaa todistusaineistoa -
evoluution puolesta. Sehän ei tietenkään ole sitä, -
vaan muuntelumahdollisuus on jo valmiiksi ohjelmoitu perimään.
No, on yleisesti hyväksytty ajatus -
sekä kreationistien että evolutionistien kesken, -
että eri koirarodut ovat harmaasuden jalostettuja muotoja.
Useiden vuosisatojen ajan ihmiset jalostivat näitä eläimiä huolella, -
minkä tuloksena syntyi erilaisia ominaisuuksia omaavia koirarotuja.
Jos jalostaja esimerkiksi halusi aikaansaada lyhytjalkaisia koiria, -
hän valitsi kaikkein lyhytjalkaisimmat ja paritti ne keskenään.
Sitten hän valitsi taas näiden jälkeläisistä lyhytjalkaisimmat, -
joilla teetti uudet pennut. Jalostus eteni alleeleja poistaen -
eli poistamalla biologista informaatiota.
Poistettiin siis se informaatio, joka tuottaa pitkät jalat.
Vastaavasti jalostusprosessi, jossa tähdätään pitkäkorvaiseen rotuun, -
etenee poistamalla lyhyisiin korviin johtava alleeli.
Mäyräkoirahan on mainio esimerkki tästä jalostusprosessista.
Se on jalostettu alun perin harmaasudesta.
Siitä ei silti päästä takaisin harmaasuteen, -
koska sieltä puuttuvat geenit, -
jotka tuottavat pitkiä jalkoja ja pienempiä korvia.
Darwinhan itse jalosti kyyhkyjä. Se oli hänen harrastuksensa.
Kyllä hän siis tiesi tämän valtavan muutospotentiaalin, -
mutta eivät nämä sudet muutu -
kissoiksi tai leijoniksi eivätkä kyyhkyset albatrosseiksi.
Tätä tapahtuu siinä Jumalan luoman lajityypin sisällä.
Muista, että Jumala on luomaansa lajityyppiin ohjelmoinut valmiiksi -
mahdollisuuden jalostaa ja jo ennen kriisin kohtaamista -
antaa eväät heti reagoida isoihin ympäristömuutoksiin.
Näin luotu lajityyppi selviää eteenpäin.
Siis luonnonvalinnassakin tapahtuu biologisen informaation poistumista.
Jo edellisessä jaksossa mainittu gepardi on kissaeläin, -
joka on erikoistunut juoksemaan lujaa.
Sen geenivarasto eli alleelimäärä on niin köyhä, -
että se on aivan sukupuuton partaalla.
No, ajatellaan hypoteettista tilannetta, -
jossa koirapari muuttaa uudelle alueelle kantaen alleelia, -
joka määrittää turkin pituuden. Alleelit ovat pareina, -
ja parin alleelit voivat poiketa toisistaan.
Alleelien ollessa erilaiset niihin liittyvä ominaisuus määräytyy -
alleelien vuorovaikutuksen mukaan eli niillä voi olla yhteisvaikutus.
On pitkäkarvaisia ja lyhytkarvaisia koiria.
Sukupolvien päästä tuloksena olisi joukko koiria, -
joiden turkin pituus on eri: lyhyt, keskipitkä, pitkä.
Oletetaan, että ilmasto muuttuu jääkaudeksi.
Mitä tapahtuu koirille, joilla on lyhyt tai keskipitkä turkki?
Ne eivät kykenisi ylläpitämään ruumiinlämpöä ja kuolisivat.
Luonnonvalinta poistaisi kaikki lyhytturkkisuuden alleelit.
Jäljelle jäisi oloihin parhaiten sopeutunut populaatio.
Keinotekoinen ja luonnollinen valinta toimivat kuin kuvanveistäjä.
Työstäessään patsasta kuvanveistäjä kaivertaa pois tarpeetonta ainesta.
Vastaavasti keinotekoinen ja luonnollinen valinta poistavat -
alleeleja, jotka tuottavat ei-toivottuja ominaisuuksia.
Jäljelle jää vain jalostajan haluamat tai luonnossa ne, -
jotka auttavat eläimiä selviämään kussakin ympäristössä.
Kuvanveistäjältä loppuu materiaali, jos hän jatkaa kaivertamista.
Samoin tapahtuu myös keinotekoises- sa ja luonnollisessa valinnassa.
Materiaali eli DNA:n muuntelupotentiaali loppuu.
Jonkin ajan kuluttua ominaisuuksia ei voi enää poistaa, -
ja jalostaja tai luonto ei voi enää muuttaa eliötä.
Vaikka jalostamme koiria, kyyhkyjä ja hevosia, -
ne siksi pysyvät aina koirina, kyyhkyinä ja hevosina, -
mutta niiden geeniperimä on aina vähäisempi.
Evolutionistien mielestä keinote- koiseen ja luonnolliseen valintaan -
liittyvät havainnot todistaisivat darvinilaisesta evoluutiosta.
Heistä näiden tapahtumien synnyttämät muunnelmat -
puoltaisivat sitä, että evoluutio voi itse asiassa muuttaa mikrobin -
kaikiksi kasveiksi/eläimiksi, joita nykyään löytyy, ihmiseksikin.
Ymmärrät kuitenkin hyvin, että tällaista ihmettä ei voi tapahtua.
Luomiseen uskovat tiedemielet ovat eri mieltä.
Heistä kummatkin valinnat toimivat monimutkaisuuden -
ja biologisen informaation suhteen ihan päinvastoin, -
kuin evoluutio mikrobista ihmiseksi edellyttäisi.
Jotta mikrobista saadaan ihminen, tarvitaan lisää biologista infoa.
Sekä keinotekoinen että luonnollinen valinta -
kuitenkin vähentävät sitä. Näin populaatioon jää vähemmän alleeleja,
ja siitä tulee geneettisesti köyhempi.
Kreationisteista luonnonvalinta ei pysty lisäämään biologista infoa, -
joka on ensisijainen vaatimus mikrobista ihmiseksi -evoluutiolle.
Kreationistien mielestä evolutionistit sortuvat tässäkin -
kaksiselitteisyyden virhepäätelmään sanoessaan, -
että evoluutio toteutuu luonnonvalinnassa.
Havaitessamme luonnonvalintaa, havaitsemme evoluutiota.
Kiitos mukanaolosta!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare