Hyvät katsojat! Tervetuloa mukaan Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan!
Tässä jaksossa kysytään, ovatko kaikki tiedemiehet -
darvinistisen evoluutioteorian kannattajia.
No, eivät todellakaan! On paljon tiedemiehiä, -
jotka ovat täysin eri mieltä Darwinin kanssa.
Monesti väitetään, että kaikki asiantuntevat tiedemiehet -
hyväksyvät Darwinin teorian, mutta tämä ei todellakaan pidä paikkaansa.
Itse asiassa on ja on ollut monia Darwinin vastustajia.
Esimerkiksi biokemisti, nobelisti professori Ernst Chain, -
brittiläisen Royal Societyn jäsen, sanoi Darwinin teorian olevan -
"hypoteesi, joka ei perustu todistusaineistoon -
ja joka on ristiriidassa faktojen kanssa".
Ajatusta, jonka mukaan geenit, DNA-jaksot, -
jotka määrittävät proteiinien muodon, -
olisivat voineet syntyä sattumalta tai yrityksen/erehdyksen kautta, -
kommentoi professori Ernst Chain: -
"Todennäköisyys tällaiselle tapahtumalle on niin pieni, -
ettei sitä voi ottaa vakavasti."
Samoilla linjoilla on farmakologi professori Wilder-Smith, -
joka on kolmen tieteen alan tohtori ja kirjoitti kirjan -
Luonnontieteet eivät tunne evoluutiota.
WSOY julkaisi sen vuonna 1981. Saksankielinen alkuteos oli -
Die Naturwissenschaften kennen keine Evolution.
Tässä oli hupaisa episodi. Tämä on mainio kirja -
ja siis 3-kertaisen tohtorin kirjoittama.
Sen suomennos toi kustantajalle Skepsis ry:n Huuhaa-palkinnon.
Siis heti, jos julkaistaan tieteellistä faktaa evoluutiota vastaan, -
niin sille rynnätään antamaan Huuhaa-palkinto!
Tämä ei ole asiallista tieteellistä keskustelua, -
vaan paras argumentti voittakoon! Pelottelemalla, uhkailemalla -
ja puhumalla huuhaasta ei voiteta mitään. Jos näin tehdään, -
silloin punainen lamppu syttyy, ja tarkkaavaisen kuulijan kannattaa -
heti katsoa, mistä on kysymys. Onko se ateismin puolustamista -
vai onko kyse tieteestä?
Darvinismia ovat vahvasti kritisoineet myös tiedemiehet, -
jotka pitävät itseään evoluution kannattajina. Sekin on hyvä todeta.
Professorit Hoyle ja Wikramasinghe kehittivät -
yksinkertaisen ja ratkaisevan vastaiskun Darwinin teorialle.
Ranskan luultavasti arvostetuin eläintieteilijä Pierre-Paul Grassé -
kommentoi ajatusta, että darvinilainen prosessi voisi johtaa -
silmän kehittymiseen näin: "Haaveilu ei ole laitonta, -
mutta tieteessä sitä ei pitäisi harrastaa."
Oxfordin yliopiston professori Denis Noble vakuuttaa: -
"Kaikki keskeiset modernin synteesin, -
Darwinin teorian modernin muodon, oletukset on kumottu."
Prof. Noblen kaltaiset tiedemiehet, jotka hakevat elämän alkuperään -
naturalistisia selityksiä kuitenkin uskovat, -
että "luonnonlait jotakin kautta" synnyttivät elävän maailman.
He eivät kuitenkaan hyväksy Darwinin tarjoamaa selitystä.
Prof. Michael Behen mukaan skepti- sesti Darwiniin suhtautuvissa on -
monia merkittäviä nykytiedemiehiä.
Esimerkiksi prof. Stuart Kaufman on johtava biologi.
Hän on vuosia pohtinut evoluutiota ja sitä, miten se olisi tapahtunut.
Kaufman on vakuuttunut siitä, että sattumanvaraiset mutaatiot -
luonnonvalinnan kanssa eivät riitä selittämään -
monimutkaisten eliöiden evoluutiota.
Kaufman ehdottaa sen sijaan, että luonnossa täytyy olla olemassa -
itseorganisoituvia prosesseja, jotka ohjaavat evoluutiota.
Hän kuitenkin myöntää, että meillä ei ole vielä -
tällaista työhypoteesia tarkoittaen, -
että Darwinin teorialle ei ole olemassa tieteellistä vaihtoehtoa.
Professori James Shapiro on hänkin johtava biologi, -
joka torjuu Darwinin teorian selityk- senä luonnon monimuotoisuudelle.
Hän kirjoittaa: "Useat biologit ovat jo 1800-luvulta lähtien -
argumentoineet, että sattumanvaraiset prosessit -
todennäköisemmin pilaavat monimutkaisia systeemejä -
kuin sopeuttavat niitä uusiin toimintoihin.
Professori Antonio Lima de Farian mukaan -
Darwinin ajatusmalli ei ole ainoastaan väärä, -
vaan sen hyväksyminen itse asiassa haittaa -
evoluution mekanismin löytymistä.
Professori Jerry Fodor myöntää: -
"En usko kenenkään tietävän, miten evoluutio toimii."
Professori Scott Gilbert on samaa mieltä, -
että "lajien synty, Darwinin ongelma, -
pysyy ratkaisemattomana".
Kreationistit esittävätkin, että jos tiedemiehet eivät voi osoittaa -
evoluution perustuvan luonnollisiin prosesseihin, -
evoluutiota ei pitäisi opettaa tieteellisenä totena kouluissa.
No, onko tiedemiehillä havaintoja käynnissä olevasta evoluutiosta?
Jotkut väittävät evoluution olevan tieteellisesti todistettu tosiasia, -
koska tiedemiehet ovat havainneet sitä tapahtuvan nykyäänkin.
Mitä havaintoja on tehty ja osoittavatko ne sitovasti, -
että ihminen on voinut kehittyä alempitasoisista eläimistä?
Evolutionistit väittävät tekevänsä havaintoja -
käynnissä olevasta evoluutiosta sekä laboratoriossa että luonnossa.
He sanovat, että bakteereista kehittyy -
antibiooteille vastustuskykyisiä ja bakteerit saavat kyvyn -
käyttää hyväkseen uusia ravinnonlähteitä.
Hyttyset ja rotat saavat vastustuskyvyn torjunta-aineille.
Muutenkin kasvit/eläimet sopeutuvat eri tavoin -
tullakseen toimeen eri olosuhteissa.
Jopa luonnonvalintaa on havaittu.
Mutta kuten aiemmin on todettu, tämä tapahtuu ihan liian nopeasti -
mutaatio- ja valintamekanismin tuottamaksi.
Tämähän on ilmiselvää.
Em. tiedemiesten mielestä evoluutio on kiistaton tieteellinen tosiasia
johtuen heidän näkemistään muutoksista.
Alla on lueteltu joitakin heidän suosituimmista esimerkeistään, -
joilla suurelle yleisölle uskotellaan, että evoluutio on tieteellinen tosiasia.
Bakteereista sanotaan, että antibiootit tappavat bakteereita -
tai estävät niiden kasvua. Niillä hoidetaan bakteeritulehduksia, -
kuten keuhkokuumetta. Tunnettuja antibiootteja ovat -
penisilliini ja streptomysiini. Bakteerit voivat saada -
vastustuskyvyn antibiooteille eri tavoin.
Esim. 1: Bakteereilla on kuljetusmekanismit, -
jotka pumppaavat ravintoa ulkopuolelta sisäpuolelle -
solukalvon läpi. Nämä voivat helpottaa -
bakteereja tappavien antibioottien läpäisyä.
Bakteerit siis pumppaavat sisäänsä omia tappajiaan.
Voi kuitenkin syntyä mutaatio, joka heikentää pumppauksen tehoa.
Se voi johtaa antibioottiresistenssiin, vastustuskykyyn, -
kun bakteerin sisälle pumpataan vähemmän antibiootteja.
Esim. 2: Bakteerit, joilla on jo luonnostaan vastustuskyky -
alhaiseen määrään luonnollista penisilliiniä, -
voivat kehittää vastustuskyvyn lääkärien suuriin penisilliinimääriin.
Sen tekee mutaatio geenissä, joka kontrolloi -
bakteerin tuottamaa penisillinaasimäärää.
Se on entsyymiproteiini, joka inaktivoi penisilliiniantibiootteja.
Mutaatio tuhoaa bakteerin kyvyt kontrolloida penisillinaasituotosta.
Sen seurauksena se tuottaa sitä liikaa.
Siitä syntyy vahvempi vastustuskyky.
Penisilliinihän on itse asiassa luonnontuote, -
tiettyjen homesienten syntetisoima molekyyli, -
jolla ne puolustautuvat bakteereja vastaan.
Esim. 3: Bakteerit voivat saada antibioottiresistenssin -
myös geenin siirron kautta, kun vastustuskykyä tekevä geeni -
siirtyy bakteerista, jolla on jo luonnollinen antibioottiresistenssi -
eli bakteerit auttavat kaveriaan.
Esimerkit 1-3: bakteerit ja antibiootit.
Luomiseen uskovat tiedemiehet sanovat, -
että tällaiset esimerkit eivät ole todiste luonnon prosessista, -
joka vuosimiljoonien aikana tuottaisi ne muutokset, -
joilla mikrobista tulisi ihminen. Esimerkeissä 1-2 toiminta katoaa.
Ensimmäisessä häviää pumppausmekanismi, -
toisessa kontrollisysteemi.
Evoluutio edellyttää uusien ominaisuuksien saamista.
Nyt näemme vain niiden menettämistä.
Esimerkissä 3 ei myöskään ilmaannu mitään uutta.
Informaatio vain kopioituu ja siirtyy toiselle bakteerille.
Todellinen evoluutio tarvitsisi valtavasti uuttaa biologista infoa, -
tuhansia uusia geenejä eikä jo olemassa olevan informaation kopioita.
Bakteereiden on sanottu myös kehittäneen -
kyvyn ottaa uudenlaisia ravinnonlähteitä käyttöönsä.
Vuonna 1975 löydettiin nailonia syöviä bakteereja.
Koska nailonia ei oltu vielä keksitty -
ja sitä ei siis ollut olemassa ennen 1930-lukua, -
evolutionistit väittivät tätä erin- omaiseksi esimerkiksi evoluutiosta.
Alle 40 vuodessa olisi kehittynyt uusi geeni, -
joka tuottaa uutta entsyymiproteiinia, -
nk. nailonaasia, jonka avulla bakteerit käyttivät nailonia ravinnokseen.
Luomiseen uskovat tiedemiehet tähdentävät -
myöhemmän laboratoriotyön osoittaneen, -
ettei nailonaasi ollut uusi entsyymiproteiini.
Se oli muuntunut versio jo aiemmasta proteiinista.
Sillä oli jo jonkinlainen kyky käsitellä nailonia.
Aiempi geeni näyttää kopioituneen ja muuntuneen -
tuottamaan vähän erilaisen proteiinin, nailonaasin, -
joka pystyi tehokkaammin käsittelemään nailonia.
Kokeista näkyi, että kun bakteerit eivät saaneet ravintoa nailonista, -
ne tuottivat uuden entsyymin ja aloittivat nailonin -
ravinnon lähteenä muutamassa kuukaudessa.
Kreationistien mukaan kyvyn saavuttamisnopeus osoittaa selvästi, -
ettei sitä aiheuta darvinistinen evoluutio.
Oikeiden mutaatioiden synty vaatisi pitkiä aikoja.
Pikemminkin bakteereilla näyttää olevan ennalta suunniteltu kyky -
muokata olemassa olevia proteiineja toteuttamaan vähän eri tehtäviä.
Kyseessä on ns. sivuaktiivisuus.
Huomaat, että nämä evoluution esimerkit on hyvin helppo osoittaa -
kyseenalaisiksi ja media- lukutaidon osaaminen on tärkeää.
Kiitos, kun olit mukana!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare