Hyvä katsoja! Tervetuloa Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan!
Viime jaksossa totesin, että tiede on verrattain uusi ilmiö.
Sitä on harrastettu vasta 1500-luvulta lähtien intensiivisesti.
On jännittävää, että kristityt käynnistivät tieteellisen tutkimuksen.
He näet uskoivat, että tieteen harjoittaminen on mahdollista, -
ja niin pitää myös tehdä.
Monet modernin tieteen perustajat olivat toisin sanoen -
Raamattuun uskovia kreationisteja.
Prof. Stark listasi 52 kpl -
v. 1543-1680 elänyttä merkittävää tiedemiestä.
Hän huomasi, että vain yksi heistä, Edmund Halley, oli ateisti.
Tosin viimeaikainen tutkimus on asettanut sen kyseenalaiseksi.
Lisäksi ainakin 60:tta % näistä tiedemiehistä voidaan pitää -
hartaina kristittyinä. Varhaisten tiedemiesten ajattelu -
tiivistyy rukoukseen. Sen on kirjoittanut 1600-luvulla toiminut -
tähtitieteilijä ja matemaatikko Johannes Kepler (v. 1571-1630): -
"Kiitän Sinua Luojani ja Jumalani, -
että olet luomisessasi antanut minulle tämän ilon -
ja voin iloita Sinun kättesi töistä.
Olen nyt saanut päätökseen työn, johon minut oli kutsuttu.
Siinä olen käyttänyt kaikkia niitä lahjoja, -
joita olen Sinulta saanut.
Olen tuonut ilmi suuret työsi niille, -
jotka tulevat lukemaan sanojani siinä määrin kuin -
rajallinen ymmärrykseni voi käsittää niiden rajattoman rikkauden."
Näin upeasti Johannes Kepler kirjoittaa.
Viitaten siihen, että maailma on tärkeä nähdä järjestäytyneenä, -
Nobel-palkittu prof. Melvin Calvin huomauttaa: -
"Kun yritän tavoittaa tuon näkemyksen alkuperää, -
päädyn käsitykseen, jonka ensin muotoilivat läntisessä maailmassa -
muinaiset heprealaiset: että maail- mankaikkeutta johtaa yksi Jumala -
eikä se ole monien eri alueilla omien lakiensa ja oikkujensa mukaan -
toimivien jumalien tuotosta.
Tämä monoteistinen yksijumalainen näkemys näyttää olevan -
modernin tieteen historiallinen perusta.
No, entä luonnonlait?
Oxfordin yo:ssa toimineen tieteen ja uskonnon tutkimuksen -
prof. Peter Harrisonin mukaan yksi keskeisistä selityksistä -
modernin tieteen nousulle oli: -
"teologinen oletus, että on olemassa -
Jumalan voimaan saattamia luonnon- lakeja, ja ihminen voi ne löytää."
Kristillisessä teologiassa maailmankaikkeudella, maailmalla -
tai esineillä ei ole sielua, mikä osoitetaan selvästi -
jo heti Raamatun ensimmäisessä kirjassa.
Siinä vain ihmiset ja eläimet kuvaillaan "eläviksi olennoiksi".
Siksi kristityt hylkäsivät muinaisten kreikkalaisten käsityksen, -
että esineissä olevat sielut vaikuttavat niitten käyttäytymiseen.
Kristityt sen sijaan omaksuivat Raamatun mukaisen käsityksen, -
että Jumala ohjaa luontoa asettamiensa lakien kautta.
Raamatun Jumalaa kuvataan lainantajaksi -
sekä henkisessä että fyysisessä mielessä.
Hän antoi Moosekselle 10 käskyä ja kirjoitti -
"lain vaatimukset ihmisten sydämiin, -
jotta nämä tekisivät luonnostaan, mitä laki vaatii" (Room. 2:14-15).
Jumala keräsi vedet yhteen, asetti merelle sen rajat, -
etteivät vedet nousisi korkeammalle, kuin Hän oli säätänyt.
(San. 8:29)
Jumala sääti lain sateelle ja ukkospilvelle tien" (Job 28:26).
Ja Jumala sääti taivaan ja maan lait (Jer. 33:25).
Jumala loi auringon hallitsemaan päivää (1. Moos. 1:16).
Ja käski päivän koittaa ja osoitti aamuruskolle paikan (Job 38:12).
Jumala "loi tähdet erottamaan vuodenaikoja" (1. Moos.1:14).
Jumala tuntee taivaan lait ja säätää, -
miten ne maata hallitsevat (Job 38:33).
Jumala ylläpitää kaikkea Sanansa voimalla (Hepr. 1:3).
Raamatussa Jumalan käskyt luonnolle ilmaistaan usein lakikielellä.
Esimerkiksi sekä San. 8:29 että Job 28:26 käyttävät -
heprean sanaa 'huk', joka tarkoittaa lainsäätämistä/kaivertamista.
Sitä käytetään usein silloin, kun Jumala asettaa -
moraalisia tai rituaalisia lakeja.
Heprealaisille planeettojen liikkeet, vuorovedet -
ja koko maailmankaikkeus olivat säännöllisiä ja ennustettavia, -
koska uskollinen ja varma Jumala oli ne säätänyt.
Tämä kaikki toimi johdonmukaisesti päivästä toiseen -
muuttumattoman Jumalan hallinnassa.
Johanneksen evankeliumin 1. luvussa Luojaksi paljastuu 'Sana', -
joka on kreikaksi 'logos'. Jumalan lihaksi tullut Poika 'loo' on Sana.
'Logos' tarkoittaa myös järkeä ja säännöllisyyttä.
Tämä 'logos' myös "vapauttaa itse luomakunnan -
turmeluksen orjuudesta Jumalan lasten kirkkauden vapauteen".
(Room. 8:21)
Varhainen kristitty teologi Origenes (n. v. 185-254) väitti, -
että Jumala antoi ihmiselle luontaisen älykkyyden -
ja järjestelmällisyyden, jotka heijastavat Jumalan pyhyyttä.
Pyhän Basileios Suuren teos Hexameron -
(suom. Kuuden päivän luomistyö) -
käsittelee sitä, miten Jumala asetti luonnonlait Sanansa kautta.
Viitaten kasvien luomiseen (1. Moos. 1:11) hän toteaa: -
"Tästä silloin kuullusta Sanasta ja tuosta 1. käskystä -
tuli tavallaan luonnonlaki ja se jäi voimaan maan päälle -
antaen sille voiman jatkuvasti syn- nyttää elämää ja tuottaa hedelmää."
"Jatkuvasti synnyttää elämää ja tuottaa hedelmää."
Mielenkiintoista, että siemen on mainittu 4 krt luomiskertomuksessa.
Arkkipiispa Isidorus Sevillalainen (noin v. 560-636) -
käytti tähtitieteestä latinankielistä määritelmää -
'lex astrorum' eli tähtien lait.
Luonnonlain käsitteen taustalla on katsottu yleensä olevan 3 miestä: -
René Descartes, Robert Boyle ja Isaac Newton.
Heidän ajattelunsa ytimessä oli Raamatun mukainen oppi -
Jumalasta ja luomisesta.
Nämä kolme tiedemiestä perustivat ajatuksensa maailmasta Raamattuun.
Tiedehistorioitsija prof. Friedrich Steinlen mukaan -
Descartesille lain käsittely luonnossa liittyi -
"läheisesti ja erottamattomasti teologisiin näkökohtiin -
Jumalasta lainsäätäjänä". René Descartes oli filosofi, -
matemaatikko ja tiedemies, johon on viitattu -
matematiikan ja modernin filosofian isänä.
Hänen mukaansa on nimetty karteesinen koordinaatisto.
Descartesin kirjoituksia tutkitaan monissa yliopistoissa nykyäänkin.
Historioitsija prof. John Milton on sanonut: -
"Nimenomaan Descartes ennen muita -
loi modernin ajatuksen luonnonlaeista."
Descartes uskoi vakaasti 1. Moosek- sen kirjan luomiskertomukseen, -
jonka hän ajatteli tapahtuneen noin 5 000-6 000 vuotta aiemmin.
Hän kirjoitti: "Jumala loi kaiken eikä maailmassa ole yhtään asiaa, -
joka olisi olemassa ilman Hänen voimansa kannattelua ja suojelua."
Descartes uskoi, että Adam ja Eeva oli luotu kirjaimellisesti -
ja yliluonnollisesti aikuisina niin etteivät he olleet koskaan lapsia.
Descartes uskoi, että ensimmäinen pariskunta asetettiin -
paratiisiin eli Edenin puutarhaan. Hän koki syvää kunnioitusta -
ja ihailua Jumalan luomistyötä kohtaan.
Descartes kirjoitti ihmiskehosta koneena, joka on -
"suunnittelultaan vertaansa vailla -
ja sisältää enemmän ihmeellisiä toimintoja -
kuin mikään ihmisen keksimä kone voisi sisältää."
Descartes kirjoitti laeista, jotka Jumala oli niin hyvin -
vakiinnuttanut luontoon ja jotka toimivat kaikessa maailmassa.
Descartesin mukaan voimme olla varmoja siitä, -
että nämä lait noudattavat samaa kaavaa päivästä toiseen, -
koska "Jumala on muuttumaton ja toimimalla samoin -
Hän saa aikaan aina saman vaikutuksen."
Descartesin mukaan tiedemiesten etsimät luonnonlait ovat -
Jumalan asettamia, kuten hallitsija määrää valtakuntaansa lait.
Robert Boyle eli v. 1627-1691.
Prof. Rayer Hoyekasin mukaan -
"Boylen ja aikalaisten ajattelussa -
Raamattu oli tehnyt heidän tieteensä todella vapaaksi."
Robert Boyle tunnetaan modernin kemian isänä, -
ja hän oli brittiläisen tiedeakatemian (Royal Society) perustajia.
Encyclopedia Britannican mukaan hän oli -
1600-luvun älymystön johtava hahmo.
Vaikka Boyle tunnetaan parhaiten Boylen lain -
(kaasujen käyttäytymistä kuvaava painetilavuuslaki) keksimisestä, -
myös fysiikka, lääketiede, geotieteet -
ja luonnonhistoria olivat hänen työsarkaansa.
Prof. John Fultonin mukaan "Boyle teki yhtä paljon tai ehkä enemmän -
vakiinnuttaakseen tieteen kiinteäksi osaksi -
tavallisten ihmisten älyllistä elämää kuin monet edeltäjistä ja aikalaisista."
Luultavasti Boyle teki tieteen alalla enemmän/laajemmin löytöjä -
kuin kukaan tulee koskaan enää tekemään.
Boyle kirjoitti esseitä etiikasta ja kristillisestä elämästä -
sekä teologisia esityksiä kristillisestä filosofiasta.
Hän tuki lähetystyötä ja lahjoitti rahaa -
useille raamatunkäännöksille. Läpi elämän hän teki muistiinpanoja -
ateismin vastaista tutkimusta varten, muttei niitä julkaistu.
Boylen kirjoitus osoittaa selvästi vakaan uskon -
Raamattuun ja luomiskertomukseen.
Hänen mukaansa Jumala teki maailman tyhjästä.
Auringon ja kuun luomisesta hän kirjoitti Raamatun opettavan, -
että Jumala teki kaksi suurta valonlähdettä.
Suurempi hallitsi päivää ja pienempi yötä.
Hän uskoi kirjaimelliseen luomiseen 6 päivän aikana -
vakuuttuneena siitä, että ihminen tehtiin vasta 6. päivänä -
sekä kertomukseen siitä, että Adam muovailtiin maan tomusta.
Huomaat, että kaikki merkittävät tiedemiehet, -
jotka keksivät paljon oleellista, olivat Raamattuun uskovia.
Tästä jatkan lisää seuraavassa jaksossa.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare