Hyvät katsojat! Tervetuloa Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan.
Sarjassa olemme käsitelleet perinpohjaisesti evoluutioteoriaa, -
koska monet väittävät uskovansa siihen.
Kuitenkaan useimmat eivät varmaan oikein tiedä, mihin he uskovat -
ja mitä evoluutio tarkoittaa.
Tässä tarkoitamme pääasiassa uusdarvinistista evoluutiota -
eli väitettä, jonka mukaan olemme syntyneet pienestä alkusolusta -
3,5 miljardin vuoden kuluessa. Mielenkiintoinen kysymys on, -
että kun näin ajatellaan ja evoluution kannattajat sanovat, -
nykyihmisen olleen täällä 300 000 vuotta.
Siis samanlaisena kuin sinä ja minä -
eli yhtä suurilla aivoilla ja kyvyillä varustettu.
Miksi kummassa tiedettä sitten alettiin tehdä -
tai ymmärrettiin tieteellisen tutkimuksen käsite -
vasta muutama sata vuotta sitten?
Tämä on hyvin perusteltu kysymys.
Historiankirjoittajien mukaan tiede edistyi hyvin hitaasti -
tai sitä ei juurikaan ollut aina 1500-luvulle asti.
Sen jälkeen se meni eteenpäin turbovauhdilla.
Voimme siis kysyä: Miksi? Johtavat nykytutkijat ovat väittäneet, -
että vastaus löytyy siitä, mitä nuo varhaiset tiedemiehet -
1500-luvulla uskoivat maailmasta.
Maailmahan on nyt hyvin erilainen kuin muutama vuosisata sitten.
Suurin osa ihmisen historiasta kului -
ilman mitään käsitystä tieteestä ja teknologiasta.
Ei ollut sähkögeneraattoreita, tietokoneita, matkapuhelimia, -
satelliittitelevisioita eikä juuri lääkkeitäkään.
Mikä muuttui ja antoi sysäyksen modernille tieteelle?
Varmasti monet tekijät vaikuttivat tieteellisen tutkimuksen syntyyn.
1100- ja 1200-luvuilla kirkko alkoi perustaa yliopistoja, -
joissa uusia tieteellisiä ideoita voitiin käsitellä ja tutkia.
Itse aloitin lääketieteen opinnot Ranskassa Montpellier'n yo:ssa, -
jonka toiminta käynnistyi vuonna 1137.
Se on maailman vanhin yhä toimiva lääketieteellinen tiedekunta.
Vuosina 1350-1500 -
noin 750 000 opiskelijaa opiskeli näissä oppilaitoksissa.
Suomen Turkuun perustettiin yliopisto v. 1640.
Kaksi vuotta aiemmin v. 1638 -
perustettiin Tarton yliopisto Viroon.
Vuonna 1660 Lontooseen perustettiin brittiläinen tiedeakatemia, -
Royal Society, nimenomaan tieteen edistämiseksi.
On jännittävää, että Royal Society tarjoaa nykyään -
1 miljoonan punnan palkkion sille, joka ratkaisee, miten elämä syntyi.
Se alleviivaa sitä, että elämän synnystä ei tiedetä -
yhtään mitään varmaa tieteellisesti todistettavaa tosiasiaa.
Silti paukutellaan henkseleitä ja sanotaan, -
että kaikki tämä elämä on syntynyt itsestään, vaikkei tiedetä mitään.
Uudet keksinnöt, kuten teleskooppi ja mikroskooppi, -
edesauttoivat ympäröivän maailman tutkimista suuresti.
Painokoneet puolestaan helpottivat tiedon levittämistä.
Monet tiedehistorian tutkijat ovat tulleet siihen päätelmään, -
että tieteen syntyyn vaikutti ensisijaisesti se, -
miten ihmiset näkivät ympäröivän maailman.
Oli erityisen tärkeää, että maailma nähtiin järjestäytyneenä -
eli käyttäytymiseltään säännöllisenä ja loogisena päivästä toiseen.
Arvostettu tieteen filosofi Alfred North Whitehead on väittänyt: -
"Ei voi olla elävää tiedettä ilman laajaa intuitiivista näkemystä -
asioiden järjestyksestä ja etenkin luonnon järjestyksestä."
Kautta vuosisatojen yhteiskunnat olivat pakanallisia -
ja uskoivat moniin jumaliin, jotka voivat olla ailahtelevia -
ja jopa kiistellä keskenään.
Jos ukkonen oli seurausta jumalten vihasta tai sateenkaari ilosta, -
luonnonilmiöitä oli mahdotonta ennakoida.
Jos maailma pyörisi jumalten tunnetilojen mukaan, -
niin mitä vaan voisi tapahtua koska vaan.
Tällöin tieteen tekeminen olisi mahdotonta, -
koska päätelmät voisivat muuttua päivästä tai paikasta toiseen.
Historioitsija, prof. Carl Becker on todennut, -
että vuosisatojen ajan luonto "vaikutti ihmisen järjelle salaperäiseltä, -
vaaralliselta ja parhaimmillaan epäsopusointuiselta".
Joissakin idän uskonnoissa maail- mankaikkeus on vain suuri "ajatus".
Jos näin on, se voi muuttaa mieltään koska vaan.
Joillekin luonto on illuusio eli havaintoharha.
Hindut esimerkiksi uskovat mayaan, taianomaiseen voimaan, -
joka harhauttaa ihmiset luulemaan, että maailma on todellinen.
Muinaiset kreikkalaiset uskoivat, että luonto on jumalallinen, -
ja siihen kajoaminen ei miellytä jumalia.
Heidän mielestään esineillä ja kappaleilla oli sielu.
On mielenkiintoista, että nykyjapanilaiset uskovat, -
että isoilla puilla on sielu.
Ajateltiin, että kappaleet käyttäytyvät niiden sisällä olevien voimien mukaan.
Esimerkiksi kiven arveltiin putoavan maahan, -
koska niillä oli "halu päästä kohti maapallon keskusta".
Myös islaminuskoisilla tiedemiehillä oli -
tällaista Rasa'il-nimellä kutsuttua ajattelua, -
jonka mukaan elävillä organismeilla on mieli ja sielu.
Mikään näistä uskomuksista ei tue luonnonlain käsitteen olemassaoloa -
tai kannusta huolellisesti tutkimaan maailmaa, -
mitä tieteen harjoittaminen edellyttää.
Monien tieteenhistorian tutkijoiden mukaan -
Raamattu ja kristillinen teologia on sen sijaan antanut -
pohjan tieteelliselle tutkimukselle.
Keskeistä tieteen harjoittamiselle on uskomus, -
että koko maailmankaikkeus toimii järjestelmällisesti -
eikä umpimähkään. Yrittäessään vastata kysymykseen, -
mistä tämä uskomus nousi, prof. Whitehead huomauttaa: -
"Selitykseni on, että usko tieteen mahdollisuuteen, -
joka edelsi modernin tieteellisen teorian syntyä, -
on tiedostamatonta johdannaista -
keskiaikaisesta kristillisestä teologiasta."
Tämä on hyvä pitää mielessä, koska aina ajatellaan, -
että uskonto on epätieteellistä ja tuhoaa tieteen.
Ilman protestanttista kristinuskoa ei olisi tiedettä.
Se näkyy siitä, että ennen uskovia olleissa protestanttisissa maissa -
vauraus ja tieteellinen tutkimus on aivan huipputasoa.
Samoin on juutalaisessa maailmassa.
Prof. Paul Davies on samaa mieltä ja kirjoittaa: -
"Perustelu nk. tieteelliselle lähestymistavalle -
oli usko rationaaliseen Jumalaan, -
jonka luoma järjestys voidaan havaita luonnon huolellisella tutkimuksella."
Tämä on se avain, joka johti tieteelliseen tutkimukseen.
Oxfordin yliopiston tieteen ja uskonnon tutkimuksen -
professori Alister McGrath puolestaan sanoo: -
"Tämä ymmärrys tulee suoraan kristillisestä luomisopista -
ja heijastaa keskiajan/renessanssin syvästi uskonnollista ajattelua."
Tämä keskeinen käsitys luonnontieteistä -
eli että Jumala on luonut järjestäytyneen maailman -
ja ihmisen Jumalan kuvaksi, hallitsee kaikkea tuon ajan kirjoittelua.
Kuten aiemmissa jaksoissa on todettu, -
ennen Darwinia tieteellinen ajattelu perustui vielä järkeen.
Ihminen on siten käämitetty ja aivot rakennettu, -
että hän pyrkii etsimään järkevää selitystä ennen satuja, -
mutta Darwinin jälkeen alettiin keksiä tarinoita.
Siinä suossa ollaan nykyään.
Raamattuhan opettaa, että on vain yksi Jumala (Jesaja 46:9).
Ei ole luomistyöhön osallistuneita tai kilpailevia jumaluuksia.
Siksi luonnossa on vain yhdet säännöt tai yhdet lait.
Toisin kuin äkkipikaiset pakanajumalat, -
Raamatun Jumala on muuttumaton ja luotettava.
Esim. Jaakobin kirje 1:17 osoittaa tämän.
Psalmin kirjoittaja julistaa Jumalasta: -
"Sinun uskollisuutesi kestää polvesta polveen.
Sinä perustit maan ja se pysyy.
Sinun päätöksesi mukaan ne pysyvät tänäkin päivänä, -
sillä ne kaikki palvelevat Sinua" (Psalmi 119:90-91).
Kristinuskon Jumalaa kuvataan rationaaliseksi, -
loogiseksi ja uskolliseksi.
Tällaisen Jumalan voisi odottaa hallitsevan maailmaa, -
joka on järjestäytynyt ja ymmärrettävä -
ja toimisi loogisesti päivästä toiseen paikasta riippumatta.
Sellaisen maailman toimintaa voisi hyvinkin olla mahdollista ennakoida.
Tiedettä pidettiin mahdollisena myös, koska Raamatun mukaan -
maailman luonut Jumala oli tehnyt myös ihmismielen.
Ihminen on luotu Jumalan kuvaksi ja kaltaiseksi.
Tämä johti oletukseen, että meillä ihmisinä on älyllinen mahdollisuus -
ymmärtää ainakin jotakin luomakunnan toiminnasta.
Kristillinen ajattelu piti luonnon tutkimista Jumalalle mieluisana.
Vaikka Adamin synti vei maailmalta paljon täydellisyydestä/loistosta, -
siinä näkyy yhä Jumalan ihmeellinen käden jälki.
Päinvastoin kuin muinaiset kreikkalaiset opettivat, -
luonto ei ollut jumalallinen eikä pelättävä. Se oli ihmistä varten.
Itse asiassa maailma oli annettu Adamin valtaan.
Lisäksi olisi oikein tutkia maailmaa niin, -
että se tuottaa Jumalalle kunniaa.
Piispa Bonaventura (1217-1274) -
on sanonut: "Kaiken tieteen hedelmä on, -
että kaikessa rakennetaan uskoa ja kunnia annetaan Jumalalle."
Baylorin yliopiston arvostettu professori Rodney Stark selittää: -
"Kristinusko kuvasi Jumalan rationaaliseksi, vastaanottavaiseksi, -
luotettavaksi ja kaikkivaltiaaksi -
ja maailmankaikkeuden Hänen henkilökohtaiseksi luomuksekseen, -
joka on myös rationaalinen, vakaa ja toimii tiettyjen lakien mukaan -
valmiina tutkittavaksi." Tieteen nousu oli jatkumo kristinopille.
Luonto on olemassa, koska Jumala loi sen.
Rakastaakseen ja kunnioittaakseen Jumalaa -
ihmisen tulee todella arvostaa Hänen luomistyönsä ihmeitä.
Täydellisen Jumalan luomistyö toimii -
muuttumattomien periaatteiden mukaan.
Jumalan antaman järjen ja havainto- kyvyn kokonaisvaltaisella käytöllä -
meidän tulisi pystyä löytämään nämä periaatteet. Niitähän tiede tutkii.
Se kuitenkin valitettavasti antaa kunnian evoluutiolle Jumalan sijaan.
Tästä aiheesta jatkamme seuraavassa jaksossa.
Kiitos, kun olit mukana!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare