Hyvä katsoja! Tervetuloa mukaan Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan!
Tässä sarjassa käsitellään evoluutioteoriaa ja tutkitaan, -
onko se tieteellistä. Tässä jaksossa tarkastelen -
mm. sitä, onko väite 6 päivässä tapahtuneesta luomisesta järkevä, -
tieteellinen vai täysin järjetön.
Olen opiskellut lääkäriksi Ranskassa, -
maailman vanhimmassa lääketieteel- lisessä tiedekunnassa Montélierissä.
Siellä tiedekunnan myöhempi dekaani, -
prof. Pierre Rabischong, uskova mies, on kirjoittanut kirjan -
Le programme homme, eli Ohjelma ihminen.
Siinä hän sanoo mielenkiintoisesti käsitellessään kysymystä, -
voiko bakteerin kaltaisesta alkusolusta kehittyä ihminen, -
että ihmisen voi purkaa. Hän oli anatomian professori ja osasi sen.
Ihmisen voi purkaa ja arvella, miten se toimii, -
mutta ihmisen kokoaminen osistaan pitää tehdä muutamassa minuutissa, -
koska muuten se ei toimi. Jos bakteerin kaltainen alkusolu -
kehittyisi ihmiseksi, tarvitaan informaatiota -
jostain lähteestä monituhatkertaisesti.
Ei se käy mekanismilla, jossa tulee sattumamutaatioita, -
joista luonnonvalinta valitsisi pikkuhiljaa ihmisen.
Jos näin munuaiset kehittyisivät ensin, -
niin pitäisi odottaa maksaa vuosimiljoonia. Ei se toimi.
Se on kaikki heti minuutissa. Tieteellinen näkökulma -
prof. Rabischongilta, maailman vanhimman -
lääketieteellisen tiedekunnan dekaanilta, on luominen heti.
Ei se onnistu pikkuhiljaa. Tämähän on aivan selvää.
Kemian ja fysiikan lait ja perinnöllisyystiede tukevat tätä, -
että paketti laitetaan heti, kuten Jumala sanoi ja tapahtui -
ja luomiskertomuksessa kerrotaan, luomisen 6 päivää.
Se on muuten mielenkiintoista. Kannattaa lukea hepreaa.
Siinä päivä 'jom' esiintyy numeron ja illan/aamun kanssa.
Aina kun se esiintyy niin, että siinä on vuorokauden aika/numero, -
se on aina 24 tuntia.
Luomiskertomuksen kirjoittaja on siis halunnut tehdä selväksi, -
että se oli 6 päivää eikä miljoonia vuosia, -
kuten monet yrittävät selittää, kun eivät tunne heprean kieltä.
Uskonpuhdistajat, kuten Luther ja Calvin -
ja useimmat kristityt johtajat kautta historian, -
uskoivat 6 päivän luomiseen.
Siis 1800-luvulle asti todellakin -
ns. nuoren maan kreationismiin -
uskottiin laajasti oppineiden piireissä.
On hyvä tietää, että se oli vakiintunut laaja usko tähän.
Joitakin toisinajattelijoita tietysti oli, mutta ainahan on.
On huomattavaa, että esim. vuoden 1771 -
ensimmäinen painos Encyclopaedia Britannicasta kertoi -
luomisen tapahtuneen v. 4007 eKr., siis täsmällinen luku.
Se saadaan sukuluetteloista arvioimalla.
Suuruusluokkahan on tärkeä, ei vuoden tarkkuus.
Kristityistä johtajista ehkä merkittävimpiä -
ns. nuoren maan kreationisteja olivat Luther, Calvin ja John Wesley.
Tiedemiehistä maininnan arvoisia esimerkkejä -
6 päivään luomiseen uskovista olivat Johannes Keppler, -
Robert Boyle ja Isaac Newton.
Heitä voidaan kuvata raamatullisiksi kreationisteiksi, -
koska he pitäytyivät Raamatun luomiskertomuksessa, -
kuten sitä oli opetettu läpi kirkkohistorian.
He siis uskoivat Jumalan yliluonnollisesti tekemään -
täydelliseen luomistyöhön 6:ssa 24 tuntisessa päivässä -
noin vuonna 4000 eKr.
Prof. Colin Renfrew kirjoittaa tästä asiasta: -
"1600-luvun ja jopa 1700-luvun oppineille ajatus siitä, -
että ihmisen historia ylettyisi 6 000 vuotta kauemmaksi, -
oli turhaa ja typerää spekulaatiota."
Näin siis ennen Darwinia.
Vasta viime aikoina, kun on alettu hyväksyä tieteen väite -
ERITTÄIN vanhasta maailmasta, ovat jotkut kristitytkin alkaneet -
tulkita Raamattua niin, että se on yhdistetty ajatukseen evoluutiosta -
ja pitkistä aikajaksoista.
Monet kuitenkin ajattelevat, että tätä uutta Raamatun tulkintatapaa -
ei voida perustella.
James Barr oli heprean ja raamatuntutkimuksen professori -
Oxfordin yliopistossa.
Kysymykseen, miten 1. Mooseksen kirja on tulkittavissa, hän vastasi: -
"Ei ehkä ole ketään heprean kielen tai VT:n professoria -
missään maailmanluokan yliopistossa, joka ei usko, -
että 1. Mooseksen kirjan kirjoittajan/kirjoittajien tarkoitus -
oli antaa lukijoilleen käsitys siitä, -
että a) luominen tapahtui 6:ssa 24 tuntisessa päivässä -
b) 1. Mooseksen kirjan suku- luetteloiden lukujen perusteella -
voidaan yksinkertaisella laskutoimituksella laskea -
aikajana maailman synnystä Raamatun myöhempiin tapahtumiin."
Näin siis Oxfordin yliopiston heprean kielen prof. James Barr.
Vaikka prof. Barr ei ollut nuoren maan kreationisti, -
hänellä ei ollut epäilystäkään siitä, -
etteikö 1. Mooseksen kirja opettaisi juuri näin.
Prof. Gregg Allisonin mukaan varhaiset kristilliset vaikuttajat -
olivat vakuuttuneita nuoren maan kreationismista.
Monet tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, -
että varhainen kirkko ajatteli Raamatun opettavan -
kirjaimellisesti 6 päivän luomiskertomusta.
Esim. prof. Davis Young kirjoittaa: -
"Emme yksinkertaisesti tiedä ketään, joka olisi väittänyt, -
että maailma on kymmeniä tuhansia vuosia vanha - saati miljardeja.
Kirkkoisien selvä mielipide oli, -
että maa luotiin 6 tavallisessa päivässä."
Muinaisista kristityistä kirjoittajista, -
jotka kommentoivat luomispäiviä, selvä enemmistö ymmärsi -
kyseessä olleen kirjaimelliset päivät.
Merkittäviä "toisinajattelijoita" olivat -
Origenes (n. 185-254 jKr.) -
ja Augustinus (354-430 jKr.).
Mutta hekin uskoivat -
yliluonnolliseen, hiljattain eli tuhansia vuosia sitten, -
ei miljoonia tai miljardeja vuosia sitten, tapahtuneeseen luomiseen.
Nykyään jotkut väittävät, että 1. Mooseksen kirjan luomispäivät -
pitäisi ymmärtää pitempänä aikana.
Tämä sallisi Raamatun yhdistämisen pitkiin ajanjaksoihin, -
joita on saatu tutkimalla maaperän kiviainesta -
joillain moderneilla iänmääritys- menetelmillä.
Tästä lisää myöhemmin.
Tällaista ajattelua kutsutaan päivä-aikakausiteoriaksi.
On myös niitä, jotka uskovat progressiiviseen kreationismiin.
He uskovat esimerkiksi, että Jumala loi yliluonnollisesti -
kasvit ja eläimet vaiheittain 6 "päivässä", -
joista kukin "päivä" kesti miljoonia tai miljardeja vuosia.
Toiset taas uskovat luomisen tapah- tuneen 6 kirjaimellisessa päivässä, -
mutta päivien välissä taas olisi pitkä aika.
Jotkut päivä-aikakausiteoriassa pitäytyvät uskovat, -
että Jumala käytti evoluutioprosessia luomistyössään.
He ovat näitä suositun teistisen evolutionismin -
tai evolutionistisen luomisopin edustajia.
Näin ollen 6 päivää tarkoittaisi heidän mukaansa -
14 miljardia vuotta, joka tarvitaan kosmiseen evoluutioon.
No, missä vaiheessa eri kasvit ja eläimet ilmestyivät maapallolle?
Progressiivisten kreationistien vastaus yhtyy evolutionisteihin.
Ongelmallista kuitenkin on, että se ei sovi -
Raamatun luomiskertomuksen kanssa yhteen.
Evolutionistit ja progressiiviset kreationistit ajattelevat esim., -
että kukkakasvit tulivat miljoonia vuosia kalojen jälkeen.
Luomiskertomuksessa kasvit luotiin 3. päivänä ennen suuria merieläimiä -
ja kaikkia vesissä viliseviä olentoja, jotka luotiin 5. päivänä.
Vastaavasti he sanovat lintujen ilmaantuneen matelijoiden jälkeen, -
joista linnut olisivat kehittyneet evolutionistien mukaan.
Raamatun mukaan linnut luotiin 5. päivänä, -
ja ne siis edelsivät matelijoita, jotka luotiin 6. päivänä.
Valaiden on sanottu ilmestyneen nisäkkäiden jälkeen.
Evolutionistit väittävät, että valaat kehittyivät nisäkkäistä.
Raamatun mukaan valaat luotiin 5. päivänä -
eli ennen maanisäkkäitä, jotka luotiin 6. päivänä.
On turha sovittaa ja puhua siinä Darwinin evoluutiosta.
Ei se ole sinne päinkään.
Merkittävin ero luomiskertomuksen ja evoluutioteorian välillä liittyy -
sairauden, väkivallan, kärsimyksen ja kuoleman ilmaantumiseen.
Evolutionistien ja kaikkien pitkiä aikakausia kannattavien mukaan -
nämä kuuluivat elämään miljoonia vuosia ennen ihmistä maan päällä.
Raamatun mukaan ne sen sijaan ilmestyivät maailmaan -
vasta ihmisen syntiinlankeemuksen jälkeen.
Tämä on hyvin oleellista kristinuskon uskottavuuden kannalta.
Jumala on täydellinen tiedossa, viisaudessa, hyvyydessä -
ja rakkaudessa. Hän loi täydellisen maailman, -
joka ilmaisi Hänen hyvää luonnettaan -
ja sanoin kuvaamatonta kunniaansa. (Ilmestyskirja 4:11)
Jumala julisti alkuperäisen luomistyönsä erittäin hyväksi.
(1. Mooses 1:31). Se heijasti Luojansa täydellistä luonnetta.
Eläimet eivät syöneet toisiaan. Jumala oli antanut niille -
kasvit ravinnoksi. (1. Mooses 1:30)
Ihmiset saivat elää paratiisissa. Lisäksi syömällä elämän puusta -
olisimme eläneet ikuisesti, jos emme olisi langenneet syntiin.
(1. Mooses 29.) Emme olisi koskaan tunteneet kuolemaa.
Kun Adam ja Eeva lankesivat syntiin Jumala kirosi luomakuntansa, -
joka muuttui radikaalisti. Nyt naisen piti synnyttää kivulla, -
maa antoi sadon vain rankalla uurastuksella -
tuottaen orjantappuroita ja ohdakkeita.
Ihmisenkin oli määrä vanheta, kuolla ja päätyä maahan, -
josta alun perin oli tullutkin. (1. Mooses 3:16-19)
Tätä kutsutaan syntiinlankeemukseksi.
Alkuperäinen täydellinen luomakunta lankesi -
eli kaatui ihmisen synnin takia. Näin Raamattu selittää sen, -
miksi maailma on nykyään sellainen, kuin se on.
Miksi täällä on tuhoisia maanjäristyksiä, tsunameja, -
sairauksia, kehityshäiriöitä, sotia ja suurta kärsimystä.
Tämä on suuri kysymys: -
kuoleman olemassaolo, sairaudet, kaiken katoaminen, -
mihin me menemme, mistä me olemme tulleet, -
miksi olemme täällä, mihin me olemme menossa.
Kaikki liittyy tähän, mikä on käsityksemme maailmanhistoriasta -
ja evoluutiosta. Ne ovat oleellisia kysymyksiä -
koko kristinuskon uskottavuuden kannalta.
Näistä lisää seuraavassa jaksossa.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare