Hyvät katsojat! Tervetuloa mukaan -
Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan!
Tässä jaksossa käsittelen kysymystä, -
onko evoluutio siinä muodossa, kuin sitä esitetään -
lukoissa ja yliopistoissa vain filosofiaa?
Tämä kirja paljastaa totuuden siitä, -
mitä evoluutioteoreetikkojen väite "evoluutiosta" -
silmiemme edessä oikeastaan on. Kirjan luettuasi osaat perustella, -
miten evoluutioteoria ja havainnot ovat ristiriidassa.
Kysymys on siitä, puhummeko filosofiasta, aatesuunnasta, -
vai laboratoriotutkimuksista -
eli puhummeko filosofisesta naturalismista -
vai metodologisesta naturalismista. Naturalismihan tarkoittaa sitä, -
että kaikki maailmankaikkeus, sen tähdet, planeetat ja elämä -
on syntynyt itsestään luonnonlakien vaikutuksesta -
ilman mitään ulkopuolista älyä.
No, moderni tiedehän syntyi siitä, että ihmiset totesivat -
fyysisen maailman toiminnan määräytyvän aina samalla tavalla -
luonnonlakien mukaan, jotka toimivat joka paikassa samalla tavalla.
Aiemmin sateenkaarista ajateltiin, että ne ilmestyivät taivaalle -
luonnollisten prosessien tuloksena.
Ei siksi, että Jumala yliluonnollisesti laittoi ne taivaalle.
Tämän mukaisesti 1600-luvun tiedemiehet, kuten Isaac Newton, -
yrittivät löytää luonnonlakeja kaikista mahdollisista paikoista -
ja ilmaista niitä matemaattisin termein aina kun mahdollista.
On hyvin tärkeä asia ymmärtää, että fysiikka on matemaattista.
Matematiikkaa ei voi syödä. Se on tavallaan ilmassa oleva ajatus.
Se sopii erittäin hyvin fysiikkaan. On eräänlainen mysteeri, -
miksi Jumala on näin mukavasti luonut tämän maailman, -
että sitä voi matemaattisesti käsitellä.
Kuten aiemminkin sanoin, niin todella syvälliset ajattelijat -
huomasivat sen heti. Einstein totesi, -
että joku suuri matemaatikko on luonut tämän maailmankaikkeuden.
Siksi Isaac Newton yritti löytää luonnonlakeja, -
ja niitä on toki paljon löytynytkin, neljä luonnon perusvaikutusta, -
ja aina ilmaista niitä matemaattisin keinoin.
Niin päästään käsiksi itse asiaan: metodologiseen naturalismiin -
eli kokeelliseen tieteeseen. Siitä luomiseen uskovat ovat yhtä mieltä, -
että Jumala on järjestyksen Jumala, ja kaikki toimii sen mukaan.
Ei siitä olla eri mieltä, mutta siitä filosofiasta ollaan, -
kun filosofisten naturalistien mukaan ei tarvita älyä.
Että aineella olisi älyä kaikkeen tähän, niin se on kiistan ydin.
Kuten olen jo useasti muistuttanut, niin muista tässä aina, -
että äly tulee aina aineen ulkopuolelta.
Ei aineella ja energialla mitään älyä ole.
Ne noudattavat vaan sokeasti Jumalan asettamia luonnonlakeja.
No, on ihmisiä, jotka ajavat tiedeuskon asiaa, -
filosofista naturalismia. He menevät tässä aika pitkälle.
He väittävät, että luonnonlait eivät määritä maailmaa vain nyt, -
vaan että maailma on syntynyt luonnonlakien kautta -
ilman ulkopuolista älyä.
Nämä ihmiset pitävät itsestään selvänä, -
että avaruuden, galaksien, tähtien, planeettojen -
ja elämän synty maapallolla voidaan kaikki selittää -
ilman yliluonnollista toimijaa eli luonnonlakien avulla.
Että ne automaattisesti synnyttäisivät kaiken elämän.
Heistä luomiskertomus siis on, että alussa oli vetykaasu, -
joka loi taivaat, maan ja elämän.
Tämä maailmankatsomus poikkeaa merkittävästi -
monien modernin tieteen perustajien näkemyksistä.
Newton on ehkä maailman merkittävin tiedemies.
Hänen kaltaisiaan monet pitävät siis -
kaikkien aikojen suurimpina tiedemiehinä.
Nämä ja muut tieteen perustajat uskoivat, -
että kaikki on lähtenyt luomisesta. Heidän lähtökohtansa oli luominen.
Ei siis tyhjyys, josta olisi nyhjäisty energiaa ja ainetta.
On hyvin tärkeää, että kun aletaan tutkia asiaa järjellä, -
mikä se lähtökohta on. Tutkimmeko Jumalan nerokasta luomakuntaa -
vai sitä, että neroutta siellä ei ole, -
vaan kaikki on noppapelillä sattumalla saatua.
Luonnonvalinta olisi ollut se jumala, -
joka olisi kaaoksesta valinnut kaiken ympärillä näkemämme.
Tämähän on monissa pakanauskonnoissa se selitys, -
että oli joku alkukaaos, josta jumalat kyhäsivät kokoon jotakin.
No, ateistit uskovat, että kaikki syntyy luonnonlakien voimalla, -
ja luonnonlait ovat ikään kuin synnyttäneet kaiken.
Nämä suuret Jumalaan ja luomiseen uskoneet tiedemiehet uskoivat -
lähtökohtaisesti, että ateistien luojana pitämät luonnonlait -
ovat Jumalan luomia.
Siltä se kyllä vahvasti näyttää, mutta siitä myöhemmin enemmän.
No, filosofista naturalismia eli ns. tieteellistä materialismia -
kannattavat kaikki ateistit. Sen mukaan on olemassa -
vain luonnollisia tapahtumia, eikä mitään yliluonnollista missään ole.
Suurin osa näin ajattelevista on samoilla linjoilla -
maineikkaan astronomi Carl Saganin kanssa, joka totesi: -
"Maailmankaikkeus on kaikki, mitä on, koskaan oli tai tulee olemaan."
Tämä kuulostaa aika raamatulliselta.
Jumalastahan sanotaan samaa. On hupaisaa, -
että käytetään tämmöisiä majesteettisia määritelmiä, -
mutta sovelletaan niitä ateismiin.
Jos joku on lukenut Karl Marxia, joka oli messiaaninen kristitty, -
ja jonka uskon Charles Darwin tuhosi, niin huomaa, -
että se kieli on aika mahtipontista, suorastaan raamatullista.
Siinä ylistetään materiaa, materialismia.
No, ateistit ajattelevat, että mitään yliluonnollista ei ole -
eikä ole Jumalaa luojana. Sitä on mahdotonta todistaa todeksi.
Encyclopaedia Britannicassakin, suuressa sanakirjassa, todetaan, -
että filosofisen naturalismin kannattajat -
"eivät yritä filosofisesti näyttää toteen kantaansa, -
vaan he yksinkertaisesti vakuuttavat, -
että ympäröivä todellisuus on kaikki, mitä on."
Se on heidän oppilauseensa. He vakuuttavat, -
koska sitä ei kukaan pysty todistamaan, -
mutta se on heidän uskonkappaleensa, uskondogminsa, -
joka uskotaan ja jota ei saa kyseenalaistaa.
Filosofinen naturalismi eli tieteellinen materialismi on -
näin ollen selvästi uskoon perustuva ajattelumalli.
On siis hyvä ymmärtää, että ateismi osoittautuu uskonnoksi.
Ateismi on hyvin vahva uskonto.
No, tieteellinen tutkimus tietysti perustuu -
metodologiseen naturalismiin, jossa fyysisen maailman toiminnan -
selityksiksi kelpuutetaan vain luonnolliset tapahtumat.
Tämä on selvä, ja siitä olemme kaikki yhtä mieltä, -
että tutkimuksessa tätä täytyy noudattaa.
Tämän takia sekä ateistit että Jumalaan uskovat sitoutuvat -
metodologisen naturalisimin periaatteisiin.
Useimmat nykytieteen uranuurtajat omaksuivat totta kai -
metodologisen naturalismin, mutta torjuivat filosofisen -
eli uskonnollisen naturalismin.
Tämä on siinä mielessä mukavaa ja hauskaakin, -
että metodologisen naturalismin avulla uusdarvinismi -
eli uusdarvinistinen evoluutio on nykytiedon valossa -
helppo osoittaa vääräksi. Tämäkin on hyvä todeta, -
että nykyään laboratoriossa voidaan osoittaa ateismi -
tai itsestään tapahtuva synty vääräksi kovin helposti -
fysiikan, kemian ja perinnöllisyystieteen lakien avulla.
No, nykytieteen uranuurtajasuurmiehet olisivat siksi -
hylänneet metodologisen naturalismin soveltamisen alkusyntykysymyksiin.
Sitä ei voi soveltaa alkuperätieteeseen, -
koska siitä ei voi tehdä kokeita. Tieteen uranuurtajille näkemys, -
jonka mukaan luomakunta oli suunniteltu, -
oli tutkimuksen selkeä lähtökohta.
Alettiin siis tutkia luontoa Jumalan työnä.
Siellä on näet paljon ilmeistä designia.
Ei se ole sen kummempaa, kun joku pihistää kilpailijan älypuhelimen -
ja alkaa tutkia sen nerokkaita ratkaisuja.
Kun uskotaan luomiseen, ei se mitenkään pysäytä tiedettä.
Päinvastoin se tekee tieteestä mielenkiintoisempaa.
Nykytieteen uranuurtajien ja suurmiesten mukaan -
jos luonto on suunnittelun tulos, niin heistä oli toki järkevää -
ajatella, että sen toimintaa voidaan ymmärtää.
No, ateistit taas väittävät, että luomisusko on epätieteellistä -
sen yliluonnollisuuden ja aineettomuuden takia.
Heidän mukaansa tiede huomioi vain luonnollisiin tapahtumiin -
ja fyysisiin tosiasioihin liittyvät selitykset.
No, toiset ovat eri mieltä ja esittävät, -
että yliluonnolliseen luomiseen liittyvät asiat ovat -
tieteen ulkopuolella tietysti, mutta eivät sen kanssa ristiriidassa.
Luonnon olemassaolon ja säännön- mukaisen toiminnan ymmärtäminen -
liittyvät eri tieteenaloihin.
Luomiseen uskovien mielestä tieteen tosiseikat sopivat -
paremmin yhteen luomisen kuin evoluution viitekehyksen kanssa.
Ne todella sopivat siihen erittäin hyvin.
Luomiseen uskovat eivät kuitenkaan yritä -
selittää ihmeitä tieteellisin termein.
On hyvä muistaa, että ihme pysyy ihmeenä -
eikä Jumala kaikkia salaisuuksiaan paljasta, -
kuten esimerkiksi sitä, miten Hän ihmeitä tekee.
Einsteinkin totesi tähän, että ei Jumala ihmisille -
tule kaikkia salaisuuksiaan paljastamaan. Se oli viisas huomio.
Mehän olisimme ikään kuin jumalia, jos tietäisimme kaiken tämän.
Ateistien mukaan ajatus älykkäästä suunnittelusta -
eli usko suunnittelijasta maailman- kaikkeuden ja elämän takana -
on epätieteellinen, koska se on olettamus, -
jota ei voi testata laboratoriossa eikä näin ollen kumota.
No, ei tietenkään!
Toisten mielestä silti jotkin teorian näkökulmat voi testata.
Sen voi ajatella näin, että 'elämä tarvitsee älykkään suunnittelijan' -
on teoriassa kumottavissa, jos evolutionistit voisivat osoittaa -
elämää synnyttävän luonnollisen prosessin ilman älyvaikuttajaa.
Sitä ei kutenkaan ole pystytty tekemään.
Tämä on se mielenkiintoinen yksityiskohta, -
johon kannattaa keskittyä. Vasta, jos se onnistuisi, -
niin osoitettaisiin väite Luojasta vääräksi.
Kiitos mukanaolosta!
Jatketaan tästä kiinnostavasta aiheesta seuraavassa jaksossa.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare