Hyvä katsoja! Tervetuloa Evoluutio, luominen ja tiede -sarjaan!
Tässä jaksossa käsittelen elämää. Mitä elämä on?
Voiko elämää syntyä aineesta?
On kiehtovaa, että elämää ylipäätään on olemassa.
Elämää ei ole kyetty vieläkään määrittelemään tyydyttävästi.
Tiedämme toki, milloin elämää on ja milloin se on kadonnut, -
mutta elämän ja tietoisuuden olemassaolo menevät yli -
älykkäimpienkin ihmisten ymmärryksen.
Mikäli tulevaisuudessa ihminen rakentaisi -
atomeista alkaen alkeellisen elävän solun, -
se vaatisi kaikkein suurimpien viimeaikaisten -
tieteellisten saavutusten yhdistämistä.
Elämän synty edellyttää siis jotain ihmistä suurempaa, -
jotakin tahoa, jolla on valtava älykkyys.
Ihmisessäkin on 300 erilaista solutyyppiä, -
jotka ovat todella huomattavan poikkeavia toisistaan.
Kaikki on kuitenkin koodattu yhteen ainoaan soluun, -
josta siinäkin lähdit liikkeelle, hedelmöityneeseen munasoluun.
Aine on siis järjestäytynyt todella monimuotoisesti jo ihmisessä -
puhumattakaan luomakunnan parista miljoonasta lajista.
Tarkastelemme kaikki maailmaa -
oman maailmankatsomuksemme linssien läpi.
Viimeisten parin vuosisadan ajan tarkastelukulma on ollut -
yhä enemmän maallistunut.
Monet länsimaissa kasvaneet oppivat uskomaan, -
että on olemassa vain materiaa -
ja elämä on aineen jonkinlainen sivutuote.
Kun molekyylit kiinnittyvät toisiinsa oikein, olet olemassa.
Kun ne hajoavat, olet kuollut etkä koskaan palaa.
On kuitenkin mahdollista katsoa maailmaa -
myös toisenlaisten silmälasien läpi.
Esi-isämme uskoivat, että elämässä on muutakin kuin molekyylejä.
Se on itse asiassa varsin tieteellinen usko.
Tästä Evoluutio, luominen ja tiede -kirjasta käy ilmi, -
että samoja tosiasioita voidaan tulkita eri tavoin -
maailmakatsomuksesta riippuen.
Raamatussa kerrotaan, että planeettamme on kirottu.
1 Moos. 3:17-19.
Jumala on armossaan kuitenkin luvannut -
vapauttaa luomakunnan kirouksesta (Gal. 3:13 ja Room. 8:21).
Ympärillämme on yhä paljon kauneutta, -
vaikka maan osaksi on tullut kuolema ja pahuus.
Olemme kuolevaisia syntiinlankeemuksen seurauksena.
Alkuperäinen luomistyö on osittain tuhoutunut -
monista tapahtumista johtuen.
Biologiasta voi todeta monia tosiseikkoja, -
jotka tukevat näitä tapahtumia.
Lajit esim. sopeutuvat, mutta tämä tapahtuu pääasiassa -
geneettisen informaation menettämisen johdosta.
Se johtaa geenivaraston köyhtymiseen, -
rappeutumiseen ja sukupuuttoon.
Biologia on ihmeellinen tieteenala, -
ja tämä kirja auttaa nauttimaan siitä uusia ajatuksia herättäen.
Ei vain ymmärtämään, miten asiat toimivat, -
vaan myös sen, mitä toimintojen takana on.
Mikä siis on niiden alkuperä?
Näin toteaa prof. Benno Zuiddam, teologian ja filosofian tohtori, -
Etelä-Afrikan tiedeakatemian jäsen, -
toimipaikka North-West University, Etelä-Afrikka.
Syntiinlankeemus osoittautuu tositapahtumaksi.
Ihmisenkin perimässä näkemämme vahvistaa, -
että aikanaan täydelliseksi luotu perimä eli RNA-tietokone -
on hajoamassa ja on alun perin ollut virheetön.
Siellä olevat virheet kertyvät noin 6 000 vuodessa.
Kova koeputkitiede osoittaa, -
että Raamattu pitää paikkansa, niin kuin odotettavissa onkin.
No, miksi tämä kirja kannattaa lukea?
Onko luomisesta ja evoluutiosta käytävällä kiivaalla keskustelulla -
vaikutusta meihin yksilöinä ja laajemmin yhteiskuntana?
Monien mielestä se on yksi aikamme suurimmista kysymyksistä.
Yalen prof. David Gelernterin mukaan -
kysymys informaation alkuperästä on tärkein kysymys, -
johon jokaisen olisi hyvä ottaa kantaa, -
jotta voisi puolustaa ajatuksiaan todellisen tiedon avulla.
Elämme tieteen aikakautta.
Nousevan uuden sukupolven on oltava tieteellisesti lukutaitoista -
on kyse mistä tieteenalasta tahansa.
Meitä pommitetaan alati tieteellisillä väittämillä eri suuntiin.
Vastuullisen kansalaisen pitää osata arvioida niiden oikeellisuutta.
Täytyy tietää, kuka puhuu totta ja kuka ei.
Geenitekniikka lupaa parempaa satoa, mutta onko se turvallista?
Lääketiede kiirehtii tarjoamaan sukupuolenvaihdosleikkauksia, -
uusia hedelmöityshoitoja ja ihmeparanemisia -
kantasolututkimuksen avulla. Onko tämä kaikki moraalisesti oikein?
Jotkut puhuvat äärimmäisten keinojen puolesta -
ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Toiset eivät pidä ongelmaa minään.
Kuka sitten on oikeassa?
Ilman tieteen perustuntemusta tulevaisuuden poliitikot, -
toimittajat ja tutkijat -puhumattakaan tavallisista ihmisistä-
eivät pysty käsittelemään kunnolla näitä tärkeitä kysymyksiä.
No, mitä se tiede on?
Joku sanoo uskovansa tieteeseen. On hyvä katsoa tieteen määritelmä.
Tiede on todellisuuden ilmiöiden ja niiden välisten suhteiden -
järjestelmällistä ja arvostelevaa tutkimista -
sekä sen avulla saatua tietojen jäsentynyttä kokonaisuutta.
Tieteen tehtävänä on selittää ympäröivää maailmaa ja sen ilmiöitä.
Tieteellinen tutkimus on järjestelmällistä ja järkiperäistä -
uuden tiedon hankintaa, mutta myös aiemman tiedon päälle rakentamista -
sekä selitysten ja tieteellisten ennustusten todentamista.
Näin kertoo Wikipedia.
Uskotaan, että missään muussa yhteydessä tieteellinen tieto -
ei ole niin välttämätöntä kuin maailman- ja elämänsyntykiistassa.
Tiedemiehet tuntuvat juuttuneen taisteluasemaan, -
jossa toiset väittävät tieteen kiistatta osoittavan -
ihmisen kehittyneen alempitasoisista eläimistä.
Toiset esittävät, että tällä ajattelulla ei ole mitään tiedepohjaa.
Länsimaissa media esittää Darwinin teoriaa totena -
ja haastattelee mielellään sitä kannattavia tunnettuja tiedemiehiä.
Samaan aikaa toiset, osa johtavia professoreita, -
tekevät selväksi, että Darwinin teorialla ei ole tiedepohjaa.
Jotkut heistä torjuvat darvinismin, mutta uskovat silti evoluutioon -
etsien vaihtoehtoisia evoluutiota tukevia teorioita.
Heitä media ei yleensä haastattele.
Toiset väittävät, ettei maailma olisi voinut syntyä -
ilman suunnittelijaa, joka on ohjannut evoluutioprosessia -
tai tehnyt yliluonnollisen luomistyön.
Kuka heistä on oikeassa?
Muista, että totuuksia on vain yksi!
Suosittu muotiväite 'Kaikki on suhteellista' on väärä -
ja jopa vaarallinen, sillä mikään ei ole suhteellista.
Luominen vs. evoluutio -asettelussa ei ole kyse siitä, -
voivatko kasvit/eläimet muuntua vähäisessä määrin niin, -
että ne sopeutuvat eri ympäristöihin.
Kukaan asioista perillä oleva ei epäile tätä.
Darwinin sirkuilla lämpötilasta ja suursäätilasta riippuen -
paksu, vahva nokka hallitsee tai sitten ohut nokka.
Tästä myöhemmin lisää.
Kyse on lopulta siitä, mitä todella olemme.
Siitä, olemmeko ihmisinä vain luonnollisten prosessien tulosta -
ja siten vain kasa kemiallisia aineita -
vai onko takana Luoja, joka on antanut meille sielun -
ja moraalisen vastuun kanssaihmisistä ja luomakunnasta?
Kuvassa Galapagossaarten sirkkujen nokan muoto, -
joka vaihtelee saatavilla olevan ruoan mukaan.
Pitkänokkaiset mukautuvat saarille, joissa ravinto nokitaan -
kukista tai kaktuksen hedelmistä. Vahvat tynkänokkaiset mukautuvat -
ympäristöihin, joissa ruokaa saa murskaamalla kovia siemeniä.
Vahvistaako tällainen sopeutumismuuntelu sen, -
että ihminen voi kehittyä suorituskyvyltään -
meitä paljon alempitasoisista eläimistä?
Mikä on ihmisen alkuperä? Luukkaan evankeliumin mukaan -
Adam oli Jumalan poika, erityinen Jumalan kuvaksi ja yhteyteen luotu.
(Luuk. 3:38; 1. Moos. 1:27)
Evoluutioteorian mukaan olemme polveutuneet -
apinan kaltaisista olioista, nämä taas kehittyneet matelijoista, -
nämä sammakkoeläimistä, nämä kaloista, nämä madoista, -
kunnes päädytään alkuliemeen. Jos tämä on totta, -
olemme vain luonnonoikku, emme muita eläviä olioita kummempia.
Olemme apinaolion, emme Jumalan kuvia.
Jeesuskin olisi näin ollen apinaolioiden sukulainen.
Todisteita alkuperästämme tuodaan esiin -
mm. sammakon fossiileina tai sukupuuttoon kuolleiden -
apinaolioiden fossiileina. Ei sen kummempia todisteita.
Evoluutionäkemys vaikuttaa tietysti etiikkaan vahvasti.
Johtavan evolutionistin ja ateistin prof. Richard Dawkinsin mukaan -
Darwinin evoluutioteoria tekee selväksi, -
että olisimme vain robotteja. Teemme vain niin, -
kuin kemialliset reaktiot kehossamme käskevät.
Ajatuksiamme/tunteitamme/ valintojamme eivät ohjaisi -
mieli tai sielu, vaan sisäinen kemia.
Dawkins kirjoittaa: "Olemme eloonjäämiskoneita, -
geeneinä tunnettujen itsekkäiden molekyylien säilyttämiseen -
sokeasti ohjelmoituja robotteja."
Dawkinsin mukaan ensisijaisesti geenit määrittävät käyttäytymistä.
Jos näin on, niin murhaajat murhaavat geeniensä käskystä.
Prof. Anthony Cashmore Pennsylvanian yo:sta yhtyy tähän.
Hänestä Darwinin teoria osoittaa, ettei meillä ole enempää -
vapaata tahtoa kuin kärpäsellä, bakteerilla tai sokerikulholla.
Jos nämä ovat oikeassa, ihmiset eivät olisi vastuussa teoistaan.
Millainen yhteiskunta olisi, jos tämä uskomus olisi yleistä?
Miten ihmiset käyttäytyisivät, jos he oikeasti uskoisivat näin?
No, katso ympärillesi, niin näet, mihin on tultu. Mitä on nykykäytös?
Kysymys siitä, kumpi on totta, evoluutio vai luominen, -
ja mitä tiede siihen sanoo, on äärettömän tärkeä.
Etiikan/käyttäytymisemme lisäksi se määrittää -
koko länsimaisen yhteiskunnan, -
ja siihen vedotaan aivan kaikissa asioissa.
Tulet hämmästymään, miten laajaa evoluution merkitys maailmassa on.
Kiitos, että olit mukana!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare