o
DEREK PRINCE: RAKENNA KALLIOLLE
VESIKASTE, OSA 1
Mainitsen ensin lyhyesti kolme eri kastetta.
Ensimmäiseksi Johannes Kastajan kaste.
Toiseksi kristillinen kaste. Se on eri kaste kuin edellinen.
Kolmanneksi Pyhän Hengen kaste.
Nämä kolme kastetta ovat tärkeitä Uudessa testamentissa.
Kerron jotakin "kastaa", "baptize"-sanan merkityksestä.
Englannin kielen "baptize", "kaste", tulee kreikan kielestä.
Englanninkielinen sana on syntynyt translitteroinnin kautta.
Englannin kielen sana on lainattu suoraan kreikan sanasta "babtizo".
Sitä ei ole käännetty englanniksi.
Sille voi löytää erilaisia selityksiä.
Se saattaa johtua kirkon perinteistä.
Voi myös olla, etteivät Kuningas Jaakon Raamatun kääntäjät -
halunneet loukata anglikaanista kirkkoa -
tuomalla esiin sanan oikeaa merkitystä.
En ota kantaa puoleen enkä toiseen.
"Kastetta" tarkoittavan sanan merkitys on kreikassa aivan selvä.
Se tarkoittaa upottamista.
Upottaa voi kahdella tavalla.
Kummatkin tavat ovat tärkeitä Uudessa testamentissa.
Upottaa voi kastamalla jotakin kokonaan veden alle.
Toinen vaihtoehto on peittää jokin vedellä.
Kummassakin tavassa upottaminen on täydellistä, ei osittaista.
Kaste on muutos.
Uuden testamentin kaste edustaa aina muutosta.
Ihminen siirtyy yhdestä olomuodosta toiseen.
Muutos koskee ihmisen koko olemusta.
Siksi on tärkeää korostaa, että kaste on upottamista kokonaan.
Se ei vaikuta vain pieneen osaan olemustamme, -
vaan koko olemukseemme.
Pohditaanpa tarkemmin kasteen ominaisuuksia.
Se kaipaa hieman selitystä.
Raamatussa erotetaan, millä ja mihin meidät kastetaan.
Ensimmäinen viittaa siihen, millä tai missä meidät kastetaan.
Voimme saada kasteen vedessä tai Pyhässä Hengessä.
Toinen kuvaa kasteen lopputulosta tai seurausta.
Mihin meidät siirretään kasteen seurauksena?
Esimerkiksi Johannes Kastaja kastoi vedessä -
parannukseen tai syntien anteeksisaamiseen.
Kasteessa on siis kaksi ulottuvuutta.
Pyhän Hengen kasteessa, josta puhumme tulevissa ohjelmissa, -
ihminen saa kasteen Hengessä Kristuksen ruumiiseen.
Kasteen merkitystä pohtiessa on tärkeää kysyä, -
millä ja mihin ihminen kastetaan.
Tarkastellaan seuraavaksi Johannes Kastajan kastetta.
Johannes sai lisänimen siitä, että hän kastoi ihmisiä.
Siitä kerrotaan Mark. 1:2-5:ssä.
"Profeetta Jesajan kirjassa sanotaan:" -
"Minä lähetän sanansaattajani sinun edelläsi, hän raivaa sinulle tien."
"Ääni huutaa erämaassa:" -
"Raivatkaa Herralle tie, tasoittakaa hänelle polut!"
Johannes Kastajan tehtävä oli kulkea Messiaan edellä -
ja valmistaa Hänelle tie.
Johannes Kastajan sanoma oli yksinkertainen: "Tehkää parannus!"
"Johannes Kastaja saarnasi erämaassa" -
"parannuksen kastetta syntien anteeksisaamiseksi."
Johannes kastoi parannuksen kasteella, -
jotta synnit annettaisiin ihmisille anteeksi.
Se oli kaste vedessä syntien anteeksisaamiseen.
Sen tarkoituksena oli valmistaa tie -
Israelin kauan odottamalle Messiaalle, Jeesus Nasaretilaiselle
On merkittävää, että Jumala ei lähettänyt Jeesusta, -
ennen kuin Jumalan kansan sydämet oli valmisteltu parannuksenteolla.
Olen sitä mieltä, että se pätee myös Jeesuksen toiseen tulemiseen.
Jumalan kansan sydämet on valmisteltava parannuksenteolla.
Kutsu parannukseen on tärkein yksittäinen sanoma, -
jota Jumalan kansa tarvitsee tänään.
Näin ajattelen.
Johannes Kastajan palvelutyö oli tärkeä linkki -
kahden aikakauden välillä Jumalan pelastussuunnitelmassa.
Aikakaudet olivat lain ja profeettojen aika -
sekä armon ja evankeliumin aika, joka alkoi Kristuksesta.
Johannes on tärkeä hahmo Jumalan pelastussuunnitelmassa.
Hänestä tiedetään jotensakin vähän.
Itsekin olen aliarvioinut hänen palvelutyönsä tärkeyttä.
Johanneksen palvelutehtävä oli lyhyt mutta ratkaisevan tärkeä.
Se valmisti tietä Jeesukselle.
Johanneksen vaikutus ihmisiin oli valtaisa.
Mark. 1:5:ssä sanotaan: "Koko Juudean maa" -
"ja kaikki jerusalemilaiset vaelsivat hänen tykönsä."
"He tunnustivat syntinsä, ja Johannes kastoi heidät Jordanissa."
Johannes tavoitti hyvin lyhyessä ajassa satoja tuhansia ihmisiä, -
kaikki Jerusalemin ja Juudean asukkaat.
Johannes kastoi syntien anteeksisaamiseen.
Hän oli linkki lain ja profeettojen ajan -
ja evankeliumin ajan välillä.
Jeesus toteaa tämän Matt. 11:13:ssa.
Jeesus sanoi Johanneksesta: -
"Kaikki profeetat ja laki ovat ennustaneet Johannekseen asti."
Tuo ajanjakso päättyi Johannekseen.
Hän oli siirtymälinkki uuteen armon ja evankeliumin ajanjaksoon.
Se tekee hänestä tärkeän.
Tavallaan hän jakoi kahtia Jumalan kansan historian -
lopettaen yhden aikakauden ja aloittaen uuden.
En ole aina täysin käsittänyt Johannes Kastajan merkitystä, -
sillä Raamatussa ei kerrota hänestä paljonkaan.
Se mitä sanotaan on äärimmäisen merkittävää.
Johannes asetti kasteelle tuleville kolme edellytystä.
Ensinnäkin Johanneksen kaste oli parannuksen kaste.
Olemme jo puhuneet parannuksenteosta.
Se ei ole tunne vaan päätös.
Se vaatii kääntymistä, jossa kulkusuunta vaihtuu päinvastaiseksi
Johannes vaati kasteelle tulijoilta parannuksentekoa.
Se oli päätös, joka tuli toteen tekoina.
Toiseksi Johannes vaati syntien julkista tunnustamista.
Tämä näyttää unohtuneen monen kirkkokansaan kuuluvan mielestä.
Olen huomannut, että on äärimmäisen voimallista, -
kun ihmiset tunnustavat syntinsä Pyhän Hengen vaikutuksesta.
Se on avain, joka on sytyttänyt monta herätystä.
Etenkin Walesin herätyksessä 1904 silmiinpistävää oli se, -
että ihmiset tunnustivat syntinsä.
Syntejä ei välttämättä tarvitse tunnustaa kaikkien kuullen, -
mutta ne on silti tunnustettava.
Jumala on sitoutunut antamaan anteeksi vain ne synnit, -
jotka me tunnustamme.
Toinen Johannes, apostoli Johannes, kirjoittaa 1. kirjeessään: -
"Jos me tunnustamme syntimme, Jumala antaa meille" -
"synnit anteeksi ja puhdistaa meidät kaikesta vääryydestä."
Tuo lause alkaa pienellä sanalla, "jos".
Jos emme tunnusta syntejämme, anteeksiannosta ei ole takuita.
Olen tavannut monia uskovia, joilla on vuori tunnustamattomia syntejä.
He ihmettelevät, miksei Jumala paranna heidän sairauksiaan.
He kantavat valtavaa taakkaa.
Daavid sanoi: "Syntini on kuin raskas kuorma."
Täälläkin on joitakuita, jotka kantavat raskasta kuormaa.
He ovat kasanneet syntejä, joita he eivät ole tunnustaneet.
Heidän olisi hyvä mennä Jumalan eteen, -
avata sydämensä ja pyytää Jumalaa osoittamaan synnit, -
jotka heidän tulee tunnustaa.
Ilman syntien tunnustusta ei ole takuita Jumalan anteeksiannosta.
Kolmanneksi Johannes vaati todistusta muuttuneesta elämästä.
Hän vaati todistuksen siitä, että ihminen on tehnyt parannuksen.
Johannes kieltäytyi kastamasta henkilöitä, -
jotka eivät selvästikään olleet tehneet parannusta.
Tavallisesti he olivat fariseuksia ja saddukeuksia.
Jeesus sanoi fariseuksille: -
"Publikaanit, veronkerääjät ja portot uskoivat Johannesta," -
"mutta te ette uskoneet."
"He astuvat Taivaan valtakuntaan ennen teitä."
Vahvasti uskonnollisten ihmisten on hyvin vaikea ymmärtää -
Jumalan uutta armotalouden aikakautta.
Kuunnelkaa Johanneksen sanoja. Moni ei saarnaisi tänään näin.
Matt. 3:7-9: "Kun Johannes näki," -
"että kasteelle oli tulossa monia fariseuksia ja saddukeuksia," -
"hän sanoi heille: 'Te käärmeen sikiöt!'"
"Kuka teille on sanonut, että te voitte välttää tulevan vihan?"
"Tehkää hedelmää, jossa kääntymyksenne näkyy!"
"Älkää luulko voivanne ajatella: 'Olemmehan me Abrahamin lapsia.'
"Jumala pystyy herättämään vaikka näistä kivistä Abrahamille lapsia."
Ei pidä luottaa sukujuuriin eikä taustaan.
Jokaisen on henkilökohtaisesti täytettävä Jumalan edellytykset.
Nämä olivat Johanneksen kasteen kolme vaatimusta.
Parannuksenteko, syntien tunnustaminen -
ja todistus muuttuneesta elämästä.
Eräs asia mainitaan aina, kun puhutaan kasteesta.
Johannes kastoi parannuksen kasteella.
Johannes ei kastanut, ellei ihminen ollut jo tehnyt parannusta.
Kaste ei tuottanut parannusta.
Se oli sinetti ja merkki siitä, että ihminen oli tehnyt parannuksen
Kaste ei siis tuonut ketään parannuksentekoon.
Kaste oli sinetti ihmisen jo alkaneesta parannuksenteosta.
Palataan siihen myöhemmin.
Johanneksen kasteessa oli tiettyjä rajoituksia.
Se kantoi ihmistä vain tietyn matkan.
Ensinnäkään se ei tuottanut uudestisyntymää.
Jeesus sanoi Johannes Kastajasta Matt. 11:11:ssä näin: -
"Yksikään naisesta syntynyt ei ole ollut Johannes Kastajaa suurempi."
"Mutta kaikkein vähäisin," -
"joka on taivasten valtakunnassa, on suurempi kuin hän."
Johannes ei siis koskaan syntynyt uudelleen.
Se ei ollut mahdollista ennen Jeesuksen tuloa.
Johannes oli suurin naisesta syntyneistä.
Silti taivasten valtakunnassa vähäisinkin on suurempi kuin hän.
Jumala on tuonut meidät valta- kuntaan uudestisyntymän kautta.
Jos ihminen ei synny uudesti, hän ei pääse taivaan valtakuntaan.
Johanneksella oli Jumalan antamat rajoitukset.
Toiseksi Johanneksen kaste ei ollut enää kelvollinen helluntain jälkeen
Tämä käy ilmi Ap. t. 19:n alkujakeista.
"Apolloksen ollessa Korintissa" -
"Paavali vaelsi ylänköseutujen halki ja tuli Efesokseen."
"Hän tapasi siellä muutamia opetuslapsia ja kysyi heiltä:" -
"Saitteko Pyhän Hengen, kun tulitte uskoon?"
Paavali esitti tämän kysymyksen luultavasti kaikkialla.
"Saitteko Pyhän Hengen, kun tulitte uskoon?"
Ihminen voi siis uskoa ilman, että hän saa Pyhän Hengen.
Ensimmäinen vaimoni tapasi aina kysyä Paavalin tavoin: -
"Oletko saanut Pyhän Hengen?"
Emme kovin usein esitä tätä kysymystä nykyään.
Sitten kävi ilmi jotakin.
"He sanoivat: 'Emme ole kuulleetkaan Pyhästä Hengestä.'
"Paavali kysyi: 'Millä kasteella teidät sitten on kastettu?'
"He vastasivat: 'Johanneksen kasteella.'
He eivät olleet kuulleetkaan mistään Pyhästä Hengestä.
Paavali kysyi: "Millä kasteella teidät sitten on kastettu?"
Miten ihmeessä he eivät olleet kuulleet Pyhästä Hengestä?
Jeesus sanoi Matt. 28:ssa: -
"Kastakaa heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen".
Jos Paavalin tapaamat opetuslapset olisivat saaneet tämän kasteen, -
heidän olisi täytynyt kuulla Pyhästä Hengestä.
Heitä ei ollut kastettu Jeesukseen uskovina, ainoastaan Johannekseen.
Paavali jatkoi: -
"Johannes kastoi parannuksen kasteella ja kehotti ihmisiä" -
"uskomaan toiseen, joka oli tuleva hänen jälkeensä, Jeesukseen."
Johanneksen kaste oli valmisteleva, -
mutta se ei ollut enää riittävä Kristuksen jälkeen.
Jae 5: "Tämän kuultuaan he ottivat kasteen Herran Jeesuksen nimeen."
Kastettavan täytyy tunnustaa Jeesus Herraksi ja Messiaaksi.
"Kun Paavali pani kätensä heidän päälleen," -
"Pyhä Henki tuli heihin ja he puhuivat kielillä ja profetoivat."
Paavali oli perusteellinen. Heidän tuli uskoa Jeesukseen.
Heidät kastettiin vedessä.
Se jälkeen Paavali pani kätensä heidän päälleen, -
ja he puhuivat kielillä ja profetoivat.
Johanneksen kaste oli näin ollen rajallinen.
Seuraavaksi puhumme kristillisestä kasteesta.
Mitä tarkoittaa uskovan kaste Jeesukseen?
Se on paljon tärkeämpi asia -
kuin tämän päivän keskivertokristitty ymmärtääkään.
Baptistienkin käsitys vesikasteen merkityksestä ja tärkeydestä -
on yleisesti ottaen hyvin vajavaista.
Ihmistä ei kasteta Kristukseen, koska hän on syntinen.
Se ei ole parannuksen kaste.
Luetaan Matt. 3:13-17.
"Jeesus tuli Galileasta Jordanille Johanneksen kastettavaksi."
"Johannes esteli ja sanoi:" -
"Sinäkö tulet minun luokseni? Minun pitäisi saada sinulta kaste!"
Johannes ei sillä hetkellä tiennyt, että Jeesus on Messias.
Johanneshan sanoi, ettei hän tuntenut Jeesusta Messiaaksi, -
ennen kuin Pyhä Henki laskeutui ja jäi tämän päälle.
Vaikka Johannes ei tiennyt Jeesusta Messiaaksi, -
näki hän tämän olevan itseään vanhurskaamman.
"Jeesus vastasi hänelle: 'Älä nyt vastustele.'
"Näin meidän sopii täyttää kaikki vanhurskaus."
"Johannes suostui. Kun Jeesus oli kastettu, hän nousi heti vedestä."
"Samassa taivaat aukenivat," -
"ja Jeesus näki Jumalan Hengen laskeutuvan kyyhkysen tavoin" -
"ja asettuvan Hänen päälleen."
"Taivaista kuului ääni:" -
"Tämä on minun rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt."
Vesikasteen merkitystä UT:ssa ei voi kyllin korostaa.
Jumalan koko kolminaisuus olivat tässä läsnä.
Jeesus sai vesikasteen. Pyhä Henki laskeutui Häneen, -
mitä ei ollut tapahtunut ennen kastetta.
Isä Jumala sanoi: "Tämä on rakas Poikani, johon olen mieltynyt."
Jumala teki kaiken mahdollisen, -
jotta vesikasteen tärkeys kävisi ilmi.
Seuraavaksi puhun kristityn kasteen ominaisuuksista.
Se ei ole parannuksen kaste.
Jeesus ei ollut tehnyt syntejä, joita katua.
Johannes kastoi Hänet, mutta se ei ollut parannuksen kaste.
Jeesus itse kertoo kasteensa tarkoituksen.
"Näin meidän sopii täyttää kaikki vanhurskaus."
Jeesus ei puhu itsestään vaan meistä.
Jeesus puhuu kaikista vesi- kasteen saavista seuraajistaan.
Näin on tehtävä, jotta kaikki vanhurskaus täyttyy.
Tätä merkitsee uskovan kaste Jeesuksen Kristuksen nimeen.
Se ei ole parannuksen kaste.
Ihminen on tehnyt parannusta, mutta kaste ei ole sitä varten.
Kasteen tehtävä on täyttää kaikki vanhurskaus.
Tämä on hyvin tärkeä asia. Haluan korostaa sitä.
Avaa kanssani Room. 5:1.
Paavali sanoo meistä Jeesukseen uskovista näin: -
"Kun nyt Jumala on tehnyt meidät, jotka uskomme, vanhurskaiksi," -
"meillä on Jeesuksen Kristuksen ansiosta rauha Jumalan kanssa."
Vanhurskaus on hyvin tärkeä käsite Uudessa testamentissa.
Se merkitsee monia eri asioita.
Vanhurskaaksi julistettu tai tehty on vapautettu syytteistä, -
julistettu syyttömäksi.
Uskon kautta meidät on vapautettu syytteistä, -
julistettu syyttömäksi, julistettu vanhurskaiksi -
ja tehty vanhurskaiksi.
Siksi meidän tulee ottaa kaste, -
ei siksi, että olemme tehneet parannusta synneistämme.
Kasteen tarkoitus on täyttää vanhurskaus.
Vanhurskaus on annettu meille uskon kautta Jeesukseen.
Vesikaste on oikea tapa täyttää kaikki vanhurskaus.
Mielestäni tämä seikka unohdetaan aivan liian usein.
Kristityn kaste on sisimmältään sitoumus.
Siinä meidät kastetaan Jeesukseen, -
Hänen kuolemaansa, hautaamiseensa ja ylösnousemiseensa.
Room. 6:3: "Tiedättehän," -
"että kaikki Kristukseen kastetut on kastettu Hänen kuolemaansa."
"Meidät on Hänen kanssaan haudatut kasteen kautta kuolemaan," -
"että niin kuin Kristus herätettiin kuolleista Isän kirkkaudella," -
"samoin pitää meidänkin uudessa elämässä vaeltaman."
Kasteessa meidät liitetään -
Kristuksen kuolemaan, hautaamiseen ja ylösnousemiseen.
Me kuolimme Hänen kanssaan, meidät on haudattu kasteen hautaan -
ja nousemme Hänen kanssaan kasteen haudasta, -
jotta alkaisimme elää uutta, erilaista elämää.
Paavalin mukaan Jeesus herätettiin kuolleista Isän kirkkauden kautta.
Room. 1:4:n mukaan Hän nousi kuolleista Pyhän Hengen kautta.
Kaste siis merkitsee meidän oman elämämme loppua.
Se merkitsee loppua omassa voimassa ja omavanhurskaudessa toimimiselle.
Alamme muuttua Kristuksen kaltaiseksi.
Kasteen haudasta nousemisen jälkeen alamme vaeltaa Hengen voimassa.
Jeesus ei herättänyt itseään kuolleista.
Isä Jumala herätti Jeesuksen kuolleista Pyhän Hengen kautta.
Room. 1:4 Jeesus asetettiin Jumalan Pojaksi pyhyyden hengen puolesta -
kuolleistanousemisen kautta.
Juutalainen ja roomalainen tuomioistuin -
olivat tuominneet Jeesuksen rikollisena kuolemaan, -
mutta kolmantena päivänä hauta avautui ja Jeesus nousi kuolleista.
Jumala kumosi tuomioistuinten päätökset sanomalla: -
"Tämä on vanhurskas Poikani, elämän ruhtinas Häneen uskoville."
Oi, miten tärkeä ylösnousemus onkaan!
Vesikasteessa elämme todeksi ylösnousemuksen todellisuutta.
Vuosia sitten opetin afrikkalaisia opettajaoppilaita.
Opetukseni ydinasia oli tämä: -
Ihmiset muistavat kuulemastaan 30 prosenttia, -
kuulemastaan ja näkemästään 60 prosenttia -
mutta kuulemastaan, näkemästään ja tekemästään 90 prosenttia.
Ei riitä, että oppilaat vain katselevat ja kuuntelevat.
Heille täytyy suoda tekemällä oppimisen kokemuksia.
Jumala noudattaa tätä samaa periaatetta.
Jumala ei opeta meille pelkästään teoriaa.
Jumala antaa meidän nähdä asioita ja tulla mukaan toimintaan.
Vesikaste on toimintaa, jossa toteutuvat -
Kristuksen kuolema, hautaaminen ja ylösnouseminen.
Alkuseurakuntaan pääsemisen edellytyksenä -
oli uskon osoittaminen todeksi tekoina.
Pelkkä suusanallinen usko ei riittänyt, tarvittiin tekoja.
Jos olet kiinnostunut Derek Princen opetuksista, -
ota yhteyttä ja pyydä tuoteluetteloamme.
Yhteystietomme näkyvät ruudussa.
Suomennos: Marianne Tenetz