Seepärast otsustasin, et on aeg
tunnustada Jeruusalemm ametlikult Iisraeli pealinnaks.
Täna saates - president Trump kaitseb Jeruusalemma.
Mida tähendab see Lähis-Idale ja kogudusele?
KRISTLIKU MAAILMA UUDISED
Tere tulemast saatesse!
Olen George Thomas. Wendy Griffith on tööreisil.
Trumpi ajalooline avaldus tegi USAst esimese riigi,
kes kolib oma saatkonna Jeruusalemma
ja tunnustab püha linna Iisraeli pealinnaks.
Maailma juhtide kriitika väitel ohustab see rahuprotsessi,
kuid miljonitele kristlastele ja juutidele oli see oodatud avaldus.
Jätkab Jennifer Wishon.
Tunnustades Jeruusalemma Iisraeli pealinnana
ja saatkonna sinna kolimisega, kindlustas Trump oma koha ajaloos
ja näitas taas, miks rahvas valis eelarvamusteta väljaspoolt tulija.
Probleemid ei lahene samade ekslike oletuste tegemisega
ja mineviku ebaõnnestunud strateegiate kordamisega.
Trumpi sõnul tunnustab ta üksnes reaalsust,
et Jeruusalemm on olnud aastaid Iisraeli pealinn. Ta ütles,
et USA toetab kahe riigi lahendust, kui pooled seda tahavad.
Meie suurimaks sooviks on eelkõige rahu.
See on kõigi inimeste universaalne igatsus.
See on ajalooline päev.
Jeruusalemm on olnud juudi rahva pealinn juba 3000 aastat.
See on olnud Iisraeli pealinn ligi 70 aastat.
Aitäh ajaloolise otsuse eest, president Trump,
tunnustada Jeruusalemm Iisraeli pealinnaks.
Juudid ja juudiriik on igavesti tänulikud.
Trumpi otsus ei muuda Jeruusalemma staatust.
See ei anna Iisraelile mingit õigust, sest Jeruusalemm
on palestiina, araablaste islamistlik ja kristlik linn
ja Palestiina igavene pealinn.
Erinevate evangeelsete kirikkondade juhid kiitsid Turmpi otsust.
Arkansase endine kuberner Mike Huckabee ütles,
et Trump tegi, milleks eelkäijatel julgust ei jätkunud.
"Ta näitas, kuidas täidetakse lubadusi ja koheldakse sõpru."
Piiskop Harry Jackson:
"USA Lähis-Ida poliitikas algab nüüd uus etapp.
Varasemad valitsused sallisid tagakiusamist, terrorismi
ja iisraellaste stereotüpiseerimist."
Trump kutsus jätkama Jeruusalemma pühapaikade status quo'd.
Jeruusalemm on ja peab jääma kohaks,
kus juudid palvetavad Nutumüüril,
kristlased käivad Via Dolorosal
ja moslemid palvetavad al-Aqsa mošees.
Meiega ühinevad nüüd Jennifer Wishon Washingtonist,
CBN-i Lähis-Ida büroo juht Chris Mitchell Jeruusalemmast
ja jeruusalemlasest kirjanik Joel Rosenberg. Tere tulemast!
Alustame sinust, Chris. Mis Jeruusalemmas praegu toimub?
Tore on saates osaleda. Jeruusalemmas on üsna vaikne.
Käisime päeval Damaskuse väravas.
Kohal oli rohkem pressi kui meeleavaldajaid.
"Raevu päev" suri välja.
Üks palestiinlane olevat hukkunud Gaza meeleavaldustes.
Meeleavaldusi on olnud Petlemmas ja Ramallah's.
Aga palestiinlaste "kolm raevupäeva" on olnud seni üsna vaiksed.
Osa arvab, et olukord ei muutugi
nö kolmandaks intifadaks.
Kuidas reageerisid Trumpi otsusele iisraellased?
Nad on ekstaasis.
Peaminister Netanyahu tänas president Trumpi sügavalt ja siiralt.
Haridusminister Naftali Bennett,
asevälisminister Tzipi Hotovely
ja linnapea Nir Barkat ülistasid otsust.
Taamaloleva vanalinna ühele seinale riputati lina, kus seisis:
"6. detsember. Jeruusalemm aplodeerib Trumpile."
Käisime nädala sees Machane Yehuda turul.
Paljude iisraellaste sõnul olid nad seda lootnud ja palvetanud.
USA ametisolev president kuulutas esmakordselt,
et Jeruusalemm on juudi rahva ja juudiriigi pealinn.
Usun, et siin Jeruusalemmas on kõik sellega rahul.
Lähme Jeruusalemmast USA pealinna Washingtoni,
kus hetkel viibib Joel Rosenberg.
Mida tähendab sündmus prohvetlikult ja vaimselt?
On rõõm Washingtonis viibida.
Tavaliselt räägin Jeruusalemmast, kus ma elan.
Ma ei dramatiseeriks seda üle. See on suur ja ajalooline asi.
See on vastuoluline hetk,
mitte ainult moslemite, vaid ka kristlaste seas.
Paljud kristlased muidugi usuvad,
et Jeruusalemm on Piiblis mainitud ajalooline
ja ka tulevane Iisraeli pealinn.
Asi on selles, kuidas rahuni jõuda.
Kuidas ja millal küsimused tekitavad kristlastes vastakaid arvamusi.
Ma ei nimetaks otsust prohvetlikuks.
Trump ütles mitmeid häid asju, kuid jättis ka palju ütlemata.
Ta ei võtnud seisukohta piiride suhtes ega nimetanud linna jagamatuks.
Ta on diilimeister.
Ta saab ilmselt Iisraelist ja evangeelsete seas palju toetust,
kuid tal on nüüd trumpkaarte:
"Kui palun Iisraelilt midagi rasket, on mul nüüd teatud ootused."
Sõnajärg Jennifer Wishonille, kes raporteerib Valgest Majast.
President Trump tegi otsuse suure surve all.
Miks peab ta seda teemat tähtsaks endale ja meie maale?
Ta on oma ametiajal juba mitmeid pettumusi kogenud.
Nii suutis ta päevakorras tehtuks märkida suure teema,
mida evangeelsed usklikud ja tema toetajad oluliseks peavad.
Ta on kohanud mitmeid takistusi ka Kongressis.
Vaevalt pidas ta seda kergeks võimaluseks,
kuid asjaks, kus ta sai avalduse teha.
President ütles, et tunnustab reaalsust,
mille järgi Jeruusalemm ongi Iisraeli pealinn.
Võimalik, et ta nägi seda asjana, kus ta võib üsna kerge võidu saada.
Kuigi tema toetusnumbrid on üsna madalad olnud
ja ta pidanud oma ametiajal paljude vastuoludega võitlema,
näitavad selle nädala küsitlused,
et 72 % evangeelseid usklikke on presidendiga väga rahul.
Ta tahab neid valimiste eel rahulolevaina hoida.
Ta pidas otsust õigeks. See oli ka poliitiliselt tark otsus.
Räägime veel evangeelsete usklike mõjust.
Ta on neilt palju toetust saanud.
Ta kohtub evangeelsete juhtidega, palvetab nendega.
Kui palju nad otsust mõjutasid? - Väga palju.
Varasemate valitsuste ajal oli alati suur asi,
kui evangeelsed usklikud Valgesse Majja visiidile pääsesid.
Ka toona oli asi evangeelsete usklike lepitamises.
Nüüd on harv juhus,
kui presidendi kantseleis iga päev mõni evangeelne kristlane ei käi.
Evangelikaalid mõjutasid kindlasti presidendi otsust.
Tema siseringis ja valitsuses on evangeelseid kristlasi.
Ta kuulab neid iga päev. See on suur asi.
Chris, kas usud, et teised riigid järgivad USA eeskuju
ja kuulutavad Jeruusalemma Iisraeli pealinnaks?
Usun, et paljud riigid hakkavad saatkondi siia kolima.
Netanyahu teatel on mõned riigid temaga juba ühendust võtnud.
Nende seas Ungari, Tšehhi ja Filipiinid.
Võimalik, et ka Austraalia.
See võib käivitada saatkondade migratsiooni.
Iseasi on, kas nad tunnustavad Jeruusalemma pealinnana.
Saatkonna kolimine on praktiliselt sama asi.
El Salvadori saatkond lahkus siit viimasena.
See töötab Abu Tori linnaosas majas, kus mitu aastat elasin.
Nägime viimase lahkumist ja peagi näeme USA ja teiste tulemist.
See käivitab trendi.
Eksisteerib visa müüt, et Iisrael on diplomaatilises isolatsioonis.
Iisraelist saab üha kindlamalt maa, keda paljud partneriks tahavad.
Põhjuseks Iisraeli majandus, tehnoloogia ja võitlus terrorismiga.
Üks neist on India, kes samuti saatkonna kolimise jutuks võttis.
Joel, ütlesid, et Trump võib Iisraelile raskeid palveid esitada. Milliseid?
Tuleks ka märkida,
et kuigi paljud evangeelsed usklikud on Trumpi selleks õhutanud,
pole evangeelsete grupp ühtne, nagu mainisin.
Meie teame seda, aga riik ja maailm seda vaevalt mõistavad.
Evangelikaalid tahavad armastada Issandat ja oma ligimesi.
Üks väljakutse on, kuidas armastada Iisraeli
ja kinnitada, et Jumalal on sellele plaan ja eesmärk,
ning näidata samas, et juudi soost Jeesus õpetas naabreid armastama.
Kuidas leida tee rahuni palestiinlastega?
Rasked küsimused.
Avaldasime uue küsitluse, mis erineb Jenniferi mainitust,
ühendusega The Alliance for the Peace of Jerusalem.
Küsisime, kuidas näevad evangelikaalid Iisraeli ja palestiinlasi
ja rahuprotsessi.
On arvatust palju rohkem evangelikaale,
kes usuvad, et Jumal armastab Iisraeli ja Iisraelil on õigus maale
Jumala lepingu alusel Aabrahamiga.
Ometi usuvad nad, et Iisrael on kohustatud rahu taotlema.
Ja kui see tähendab jagamist, võib see õige suund olla.
Iisrael saab järgmine aasta 70. Paljud evangelikaalid on elevil.
Osa kristlasi, eriti Lähis-Idas, palestiinlaste aladel, Jordaanias
ja Egiptuses kogeb vastakaid tundeid.
Kristlased peavad julgustama kõiki palvetama Jeruusalemmale rahu
ja mõtisklema, kuidas rahu saavutada.
See on raske. Tuleb keskenduda.
Joel Rosenberg ja Jennifer Wishon Washingtonist
ning Chris Mitchell Jeruusalemmast, aitäh sel tähtsal nädalal osalemast.
Järgmiseks - ajaloolise avalduse vaimne tähendus.
Vestlesime professori ja palvesõduriga.
Hangi Pat Robertsoni uus õpetus.
Küsi ükskõik mida! Inimesed ongi seda teinud.
Kas kurat loeb meie mõtteid? Kuidas on lood kremeerimisega?
Mis on halvimad patud?
Palju küsimusi korraga.
Hakka CBN-i partneriks. Saad Pat Robertsoni uue õpetuse.
Õige ja vale piir on paljudel segane. Piibel annab standardid.
Püüan jääda Jumala Sõna juurde ja vastata Sõna põhjal.
Piibli vastused küsimustele majanduse, suhete, karjääri,
tervise ja vaimse heaolu kohta.
Mida ütleb Piibel transinimeste kohta? - Hea küsimus.
Millal on vaja katkestada suhted mõned pereliikmega?
Küsi ükskõik mida!
Piibli vastused elu visamatele küsimustele.
Helista ja saad ingliskeelse õpetusplaadi.
Elu - mõeldud täiega elamiseks.
Jeesus ütles: "Tulin andma elu ja seda ülirohkesti."
Elu peres,
elu rahaasjades,
elu kehas, meeles ja vaimus.
Elu argipäevas.
Oma kodulehel CBN.com võtame Jeesuse sõnu tõsiselt.
Tahame aidata sul avastada elu.
Ela täiega!
CBN.com
Jeruusalemma tunnustamine ajendab teisi riike sama tegema.
USA juhib maailma. Maailma suursaadikud on praegu siin.
Maailma rahvad hakkavad Trumpi eeskuju järgima.
Näete, kuidas nad üles Jeruusalemma tulevad.
Jeruusalemm pole ainult Iisraeli pealinn.
Minu Piiblis saab sellest lõpuks kogu maailma pealinn.
Jeruusalemm pole tähtis ainult juutide ja kristlaste usus.
Paljud peavad seda võtmeks Jumala lõpuaegade ajagraafikus.
Produtsent Emily Jones vestles dr Corné Bekkeriga Regenti Ülikoolist
ja CBN-i palvejuhi Jay Comiskey'ga linna vaimse tähenduse üle.
Dr Bekker, kas see on prohvetlik sündmus? - Vägagi oluline.
Juba Vana Testamendi alguses saab selgeks, et Jeruusalemm
on osa Iisraeli ajaloost ja hiljem kristluse ajaloost.
Tihti viidatakse Taaveti ajale, et seal ülendatakse Taaveti sarv,
Taaveti valitsus, Iisraeli valitsus.
Kuid ajalugu ulatub kaugemale. See algab Aabrahamist,
kes teenis Jumalat koos Saalemi preestriga.
Paljud peavad seda Jeruusalemmaks. See on tõeliselt oluline sündmus.
Mida see vaimselt tähendab? Millised on selle mõjud?
Olen nõus. See ulatub Aabrahami ja patriarhide juurteni.
Ka Jeesus nimetas Jeruusalemma "suure kuninga linnaks".
Sellel on Kristuse Ihule märkimisväärsed tagajärjed.
Eskatoloogilisest perspektiivist on Iisraeli riik taas olemas.
Ta saab järgmine aasta 70-aastaseks.
Jeruusalemm on olnud Iisraeli valduses 50 aastat.
On mitmeid põhjuseid,
miks peaksime rõõmustama ja Trumpi julguse eest tänama.
Kas see on palvevastus ameeriklastele,
aga ka kristlastele kõikjal mujal?
Usun küll. Julgustan vaatajaid lugema Jesaja 62. peatükki.
Seal on kutse, mida meie ja paljud teised maailmas on järginud.
"Sinu müüride peale, Jeruusalemm, olen ma seadnud vahid.
kogu päeva ja kogu öö ei tohi nad hetkekski vaikida.
Issanda meenutajad, ärgu olgu teil puhkust
ja ärge andke temale puhkust, enne kui ta on rajanud Jeruusalemma."
See on osa sellest, ja kõik kristlased on saanud palvekutse
juutide, Iisraeli ja Jeruusalemma eest.
Psalm 132 nimetab Siionit kohaks,
kus Jumala ligiolu igavesti elab.
Pean sündmust kristlaste jaoks äärmiselt tähtsaks.
Tähtsaim on küsimus Jumala ustavusest.
Kas Jumal peab oma lubadusi,
mille Ta on andnud oma esmasündinud rahvale Iisraelile?
Kui lubadusi rikutakse ja leitakse, et Jumal pole ustav,
pole midagi, millele loota. - Hea perspektiiv.
Mulle meeldib Psalm 132, mida mainisid.
Issand on Ta valinud Jeruusalemma oma igaveseks elukohaks.
Jumala süda on Tema linnaga väga eriliselt seotud.
Seal löödi risti Issand ja seal tõusis Ta üles.
Linn on tähtis juutidele. See on nende igavene pealinn.
Peame rõõmustama nendega ja palvetama kõikide eest regioonis.
Trumpi samm oli hea. See on juutidele õnnistuseks.
Sellel on vaimsed tagajärjed, kuid see avaldab ka reaalset mõju.
Palestiinlased kuulutasid välja "kolm raevu päeva".
Araablased on Trumpi otsuse vastu. Miks?
Kahel tähtsal põhjusel. Esimene on religioon.
Islami nõue Jeruusalemma suhtes ei lähtu Koraanist.
See on seotud traditsiooniga, et Muhamed läks Iisraeli
ja palvetas mošees, mis ehitati ilmselt pärast tema surma.
Teiseks põhjuseks on omariikluse nõue,
mille pealinnaks tahavad palestiinlased Jeruusalemma.
Seda ei saa ajalooliselt põhjendada ega kaitsta.
Viitan veel kord psalmile 132.
Selle järgi tärkab Jeruusalemmas Taaveti sarv.
Sõna 'sarv' on alati seotud juhtimise ja valitsusega.
Piibel ütleb, et sealt valitsetakse Iisraeli.
PLO vastuseisu juures on veel üks tähtis asi.
Tasub meenutada psalmi 122.
Võime palvetada seda palestiinlaste, juutide
ja kõigi nende eest, kes austavad Jeruusalemma.
Psalm 122 - "Paluge rahu Jeruusalemmale!
Käigu hästi nende käsi, kes sind armastavad!
Rahu olgu su müüride vahel, hea käekäik su kuninglikes kodades!
Oma vendade ja oma sõprade pärast tahan ma nüüd öelda: Rahu sinule!
Issanda, meie Jumala koja pärast tahan ma otsida sulle head."
Võime alati palvetada rahu palestiinlastele ja juutidele.
Palume, et Issand kustutab oma vihmaga inimeste süüdatud tuled.
Emily Jones juhib saadet "Christian World News Now".
Seda näeb kolmapäeviti uudiste Facebooki lehel.
Järgmiseks - Linn, kus ristuvad kolm suurimat usundit.
Kelle nõue Jeruusalemma suhtes on põhjendatuim?
Hangi Pat Robertsoni uus õpetus "Ask Anything".
Kui ei maksta täit kümnist, kas siis ei saa täit õnnistust? - Hea küsimus.
Kas Jumal räägib kuuldavalt?
Kuuled vastuseid küsimustele majanduse, suhete, karjääri,
tervise ja vaimse heaolu kohta.
Inimesi huvitab, mis Jumal ütleb. - Küsi ükskõik mida!
Nüüd saadaval
Tere! Olen Terry Meeuwsen.
Maailmas on üle 148 miljoni orvu.
Õppisin orbude viletsust tundma kolme väikese tüdruku kaudu.
Veetsin mehega kuu aega Ukraina lastekodus,
kui 8 aasta eest kolm õde adopteerisime.
Nägin üksindust, hülgamisvalu ja igatsust armastuse järele.
Selle kogemuse põhjal sündis teenistus Orvu Tõotus.
Aitame orbe ja riskigrupi lapsi rohkem kui 50 riigis.
Oleme andnud tuhandetele kodu ja hariduse.
Hakka sinagi orbudele pereks.
Helista ekraanil oleval numbril, sest iga laps väärib õnnelikku elu.
Kui annad,
on naeratused suuremad.
Kui hoolid,
on kodud õnnelikumad.
Kui lohutad,
põgeneb valu.
Kui armastuses kokku tuleme,
sünnivad imed.
Jälgite CBN-i Kristliku Maailma Uudiseid.
Trumpi otsus tunnustada Jeruusalemma Iisraeli pealinnana
on vastuoluline, kuna ka moslemid peavad Jeruusalemma pühaks.
Nagu Gordon Robertson näitab,
pole väite kohta, et Muhhamed käis Jeruusalemmas, eriti tõendeid.
Taamal on üks maailma vaieldumaid maalappe.
Templimägi on juutidele ülim ja islamis tähtsuselt kolmas pühapaik.
Moslemite traditsiooni järgi
käis Muhamed al-Aqsa mošees oma kuulsa ööretke ajal.
Palestiinlaste nõue Jeruusalemmale põhineb sellel traditsioonil.
Araablaste väitel on Jeruusalemm islamistlik linn al-Quds.
Ometi pole mingeid tõendeid, et Muhamed seal kunagi käinud oleks.
Tema armeegi saabus sinna alles viis aastat pärast tema surma.
Koraan ei maini Jeruusalemma kordagi.
Heebreakeelsed piiblitekstid mainivad seda üle 600 korra.
Muhamedi eluajal oli Jeruusalemm Bütsantsi riigis tähtsusetu koht.
See oli kristlaste linn, kus polnud ühtki mošeed.
Jeruusalemma vallutamise järel ehitasid moslemid mošee
juutide Templimäele, uskudes, et see on püha koht.
Nad ehitasid sinna Kaljumošee ja al-Aqsa,
mille nimi võeti Koraanist ööretke loost.
Mitmed islamiuurijad usuvad,
et mošee ehitati ca 690. a. Muhamed suri aga juba 632. a.
Kuidas sai Muhamedi kuulus ööretk viia ta mošeesse Jeruusalemmas,
mis ehitati alles pärast tema surma?
Koraan ei maini Jeruusalemma, kuid ütleb, et Muhamedi unelend
viis ta al-Aqsasse, mis tähendab 'kaugeimat paika'.
Varased islamiõpetlased uskusid, et see tähendas taevalikku kohta
või Allahi eesõue.
Arvamust muudeti, kui islamist sai poliitiline jõud.
Ristiretkede ajal muutis moslemijuht Saladin traditsiooni,
et kinnitada moslemite nõuet Jeruusalemmale.
Tema väitel polnud Muhamedi ööretke sihtkoht taevas,
vaid al-Aqsa mošee Jeruusalemmas.
Täna on juutide Templimägi islami tähtsuselt kolmas pühapaik
Araabia poolsaarel asuvate Meka ja Medina järel.
Moslemid usuvad, et kord vallutatud alad kuuluvad igavesti islamile.
Superraamatu piiblirakenduse abil saab lapsed Piiblit lugema.
Tänases kiires maailmas kulub abi ära.
Tasuta Superraamatu rakendus sisaldab asju, mis lastele meeldivad.
Lapsed tutvuvad Piibliga, mängides mänge,
vaadates toredaid videod ja Piiblist sangareid otsides.
Neil on Jumala Sõna õppides lahe.
Lae alla Superraamatu piiblirakendus!
Tere! Olen Terry Meeuwsen.
Maailmas on üle 148 miljoni orvu.
Õppisin orbude viletsust tundma kolme väikse tüdruku kaudu.
Veetsin mehega kuu aega Ukraina lastekodus,
kui 8 aasta eest kolm õde adopteerisime.
Nägin üksindust, hülgamisvalu ja igatsust armastuse järele.
Selle kogemuse põhjal sündis teenistus Orvu Tõotus.
Aitame orbe ja riskigrupi lapsi rohkem kui 50 riigis.
Oleme andnud tuhandetele kodu ja hariduse.
Hakka sinagi orbudele pereks.
Helista ekraanil oleval numbril, sest iga laps väärib õnnelikku elu.
Hei! Kas see töötab?
Lapsed, kas teile meeldib mängida
ja uusi asju avastada?
Kuidas on?
Uus Superraamatu piiblirakendus
sisaldab mänge, videoid vastuseid küsimustele ja palju muud.
Uue tasuta rakenduse leiate iTunesist ja Google'i mängudepoest.
Järgmise korrani! Jumal õnnistagu teid!
Tõlge: Monika Jaaguri