CAFÉ BIBELN
Välkommen tillbaka till programmet.
Dagens gäst är professorn i utbildningsteori och tradition, -
Tapio Puolimatka från Jyväskylä Universitet, välkommen.
Du skrev för ett par år sedan en bok om tro, vetenskap och Bibeln.
Här behandlar du bibelforskningen och dess metoder, -
Bibelns trovärdighet och många andra intressanta saker.
I dagens kultur ser vi en sådan utveckling -
att man kritiserar kristen tro -
och Guds existens och Bibeln och Jesus.
Denna kritik har under de senaste årtiondena, -
speciellt i Norden och Europa, -
antagit mycket häftigare former än tidigare.
I dag kritiseras Jesus i skrift -
mycket häftigare än förut.
Jag har här ett exempel från svenska Lena Andersson.
Hon har skrivit boken "Den obehaglige Jesus".
I boken beskriver hon Jesus -
som en överlägsen och maktcentrerad person.
Jag ska läsa ur boken:
"Jesus manipulerar människors psyke, -
det är hans karaktär att göra det.
Han är självcentrerad, ambitiös, okontrollerad och megalomanisk."
Han har alltså storhetsvansinne.
Ganska tuffa texter om Jesus.
Vad tycker du om detta, du som har studerat Bibeln ingående, -
både då du studerade i Israel och på andra håll.
Stämmer det att Jesus är manipulativ?
Den här nyateistiska retoriken är intressant.
De behöver inte längre bry sig om fakta.
De behöver inte bry sig om historiska dokument.
Det enda de gör är att -
bygga retorik som skapar känslor, -
som säljer deras böcker och idéer.
Ett intellektuellt ansvarslöst sätt att skildra Jesu liv och gärningar.
Låt oss begrunda Jesu liv.
Han besöker byarna i Galileen -
tillsammans med 12 unga fiskare och tulltjänstemän.
Han helar sjuka och undervisar barn.
Han hjälper de fattiga.
Judas höll penningpungen från vilken man gav allmosor till de fattiga.
Det sades att Han -
levde ett kringdrivande liv och sökte sig aldrig till dem som hade makt.
Han sökte sig till samhällets utsatta.
Till exempel den samariska kvinnan.
Eller tullmannen Matteus som var föraktad.
Han tog föraktet på sig själv, och närmade sig de föraktade.
Manipulativa människor försöker ju söka sig till mäktiga personer.
Det är svårt att kalla en godhjärtad person för manipulativ.
Det sägs att ju större lögn, desto lättare att tro den.
Personer som Lena Andersson baserar sin retorik på detta.
Vad anser du om att Jesus kallas för självcentrerad?
Jesus påstod ju ganska stora saker om sig själv.
Han sa till exempel -
att frågan om det eviga livet -
hänger helt på hur man förhåller sig till Honom.
Han sa att Han kommer tillbaka för att döma människorna.
Hur berättigat Jesu sätt att uttrycka sig på beror ju på -
om Han talar sanning.
Har någon kunnat bevisa -
att Jesu ord inte skulle ha visat sig vara sanna?
Exempelvis Jerusalems förstörelse förutsåg Han innan den hände.
Och Hans undervisning -
har visat sig vara sann. Den som bygger på Hans ord bygger på berget.
Vi ser att kulturen som byggde på Jesu ord, -
det vill säga den västerländska kulturen, -
den har kommit att bli grunden för vetenskapens utveckling, konsten, -
moralen, mänskliga rättigheter och demokrati.
Och för utbildning och minskning av klasskillnader.
Med andra ord, Jesu ord har fullbordats.
Och detta i massiv skala.
Hur många galileiska snickarsöners ord har haft såhär stort genomslag?
Om Han har kunnat uttrycka sig enkelt om olika grundprinciper -
som har legat till grund för både den moderna naturvetenskapen, -
och för all kultur, konst och musik här i väst, -
så med detta i åtanke, måste vi ta Hans påstående på allvar, -
när Han säger sig vara Gud.
Också när det gäller detta så har vi skäl att tro Honom.
Hur skulle Han annars ha vetskapen och gåvan -
att ge mänskligheten grunden till högkulturen?
Angående Jesus i Nya Testamentet, -
så citerar du NT-forskaren Royce Gruenler som skriver: -
"Faktamaterial som framtagits med de mest kritiska metoder -
är fullständigt övertygande -
och tvingar kritikern att medge anmärkningsvärda saker om Jesus.
Han framställs som radikal, unik och särskiljd från andra."
Så angående det historiska materialet, -
när man granskar det högst kritiskt, -
ger oss en Jesus som är helt unik.
Han förbehåller sig t.ex. rätten att ge alla syndernas förlåtelse.
Inte bara att förlåta någon som har gjort Honom illa, -
utan att genom Hans namn får man alla synder man har gjort förlåtna.
Ett enormt påstående.
Men när Han nu påstår detta, måste vi ju förhålla oss till det.
Här är det intressant hur Jesus förändrar definitionen av synden.
Han vänder upp och ned på saker.
Han framhäver att de största synderna är -
hur den självgoda samhällseliten -
ser ner på fattiga och offentligt syndiga människor.
Så Han närmar sig...
Hans styrka ligger ju i -
att Han talar sanning utan att bry sig om konsekvenserna.
Samtidigt så närmar Han sig personerna på samhällets botten.
Som när Han tar emot den syndiga kvinnan.
Vilket säger en del om samhället -
att det är just kvinnan utpekas som syndig, -
samtidigt som mannen kanske rentav står bland dem som stenar henne.
Jesus kommer med ett helt nytt perspektiv här: -
"Den av er som aldrig syndat må kasta den första stenen"
Så den som någon gång har syndat har ingen rätt att döma en annan.
Han är inte vilken moralpredikant som helst.
Det här är Hans stora styrka, -
att Han har kommit med djupa insikter i mänskligheten.
Är det så att om man verkligen vill förstå Jesus, -
kräver det att man går med på att se sin egen syndighet?
Åtminstone till en viss del.
Förmodligen ser vi den inte särskilt lätt.
Det är ju egentligen Hans budskap.
Att vi är så djupt nere i vårt självbedrägeri.
Vi ser kanske en del, och det som Lena Andersson skriver, -
är det ju ett försök att fly från Jesu budskap.
Jesu budskap till mänskligheten.
Om man med öppet sinne läser evangeliet...
Och jag utmanar alla som vill ta ställning till Jesus -
att läsa evangeliet och se hurdan personlighet man möter.
Evangeliet är ändå en skildring av ögonvittnenas upplevelse.
Personligheten förmedlas.
Bibelläsning är en fascinerande sak som du också lyfter fram i din bok.
Enligt forskningen har den minskat i de nordiska länderna.
Folk läser inte Bibeln lika mycket som förr.
Därför blomstrar alla möjliga felaktiga uppfattningar om Jesus i dag.
De sprids ibland oss.
Den kände bibelforskaren Lauri Thorén säger -
att det största problemet med bibeltolkning idag -
är att folk inte läser Bibeln. Det är det största problemet!
Så den första utmaningen är att få människor att läsa Bibeln.
Det här stämmer också på bibelforskare.
Inte ens bibelforskare, teologerna på universiteten, -
inte ens de läser Bibeln.
De studerar enskilda texter, men Bibeln är ju en helhet.
Nu har ju finska teologer presenterat teorier om -
att det inte finns någon enhetlighet i Bibeln.
Det här vittnar bara om människor som inte läser Bibeln systematiskt.
Jag fick i ung ålder lära mig -
den principen att Bibeln är en sådan bok -
att den är värd att läsas från början till slut en gång per år.
Då börjar man uppfatta helheten.
Om nu någon har ägnat hela sitt liv åt att forska i Bibeln -
men i praktiken har gjort det genom forskningslitteraturen, -
utan att själv ha läst igenom Bibeln år efter år, -
så kan en sådan människa förlora uppfattningen om helhetsbudskapet.
Därför har vi erfarna akademiker med märklig okunskap om Bibeln.
Det här du hänvisar till, att man säger att Bibeln är flerstämmig -
att den är motstridig och inte har något entydigt budskap -
är ju fullständigt obegripligt -
för en person som har läst hela Bibeln flera gånger.
Man ser ju en obegriplig enhet i Bibeln.
Detta när man har i åtanke -
att de äldsta böckerna skrevs över 1000 år före Jesu tid.
Sedan skrevs NT-böckerna under det första århundradet.
Av olika typer av författare med olika typer av yrken -
i olika sammanhang.
Ända kan man genom hela Bibeln -
hitta ett mycket tydligt och enhetligt budskap -
som från början till slut kretsar kring Messias.
Det är fullständigt obegripligt att höra teorier om motsatsen.
Det måste verkligen baseras på att man inte känner boken.
Den framstående bibelforskaren Hugo Odeberg har ju sagt -
att varje bibelvers talar om Kristus.
Han har sagt att Nya Testamentet är så tätt skrivet, -
att man måste kunna det utantill om man vill kunna forska i det.
Det talar om med vilken intensitet han studerade Bibeln.
Han kunde förstås ursprungsspråken och han var mycket lärd.
Resultatet av hans erfarenhet var att varje ord pekade mot Kristus.
Det är det enhetliga temat
För moderna teologer är det ofta ett problem -
det här med Jesu gudomlighet.
Man vill förklara Jesu personlighet på basis av modern filosofi.
Och här finns det otaliga filosofiska resonemang.
Vill man förneka Bibelns budskap om Jesu gudomlighet -
så blir det förstås svårt att hitta någon enhet i Bibeln.
Det här bygger ju enheten i Nya Testamentet på, -
att hela Nya Testamentet från början till slut -
starkt förkunnar Jesu gudomlighet.
Inte bara på vissa ställen, för det finns ju åtminstone 6 ställen -
där det uttryckligen står att Jesus är gud.
Men utöver dessa platser förekommer det överallt.
Exempelvis när Jesus säger att Han kommer tillbaka och dömer alla.
Eller att Han ger syndernas förlåtelse.
Eller att Han säger att Han fanns före Abraham.
Att Han gör under, eller säger "att den som hör mitt ord".
Allt detta talar om att Han ser sig själv som gudomlig.
Läser man evangelierna och breven så är det helt tydligt -
att alla dessa författare ser Jesus inte bara som en människa, -
även om också som sann människa, utan som Gud.
Det intressanta med naturalistisk teologi, -
alltså teologi som studerar Bibeln ur ett ateistiskt perspektiv, -
vilket i sig är ganska paradoxalt, -
är att de tenderar att skapa kriterier.
Exempelvis vilka delar av Jesu lära är verkligen Jesu ord?
Under denna process har de i vetenskapens namn -
skapat ett antal helt förnuftsvidriga kriterier.
Olikhetens kriterium är ett av dessa kriterier.
Till uttryck som på riktigt kommit från Jesus -
räknas bara ord som inte används i judendomen eller av lärjungarna.
Det är samma sak som att vi i efterhand forskar i Leifs tal -
och vi accepterar bara de uttryck -
som inte finns i finsk kultur eller bland Leifs barn och elever.
Ett fullständigt absurt kriterium.
Men även om vi granskar Jesu ord med detta extrema kriterium -
så återstår en mängd uttryck som fortfarande säger att Jesus är Gud.
Denna svårighet har de försatt sig själva i, de naturalistiska teologerna.
En av många andra märkligheter -
är den ofattbart negativa attityden mot harmonisering.
I kritisk NT-forskning framkommer detta ofta.
Harmonisering innebär ju -
att jag hör två sinsemellan motstridiga berättelser, -
men om jag litar på berättaren så kan jag spontant fråga -
att hur var det nu riktigt? Det kan ju finnas en enkel förklaring.
Nu när vi ser på Nya Testamentet så talas det hånfullt -
om olika försök till harmonisering.
Man förstår inte det självklara.
Olika författare har ju olika perspektiv.
Då är det ju helt naturligt med harmonisering.
Samma händer ju om två personer förklarar samma händelse.
Om båda är tillförlitliga.
Då berättar de olika saker, för de har olika intressen.
Utan att känna till allting så kan vi ha svårt att se sambanden.
Något mycket vanligt i den kritiska bibelforskningen, -
och jag vill fråga dig, -
eftersom du under hela din karriär har studerat vetenskapsfilosofi -
är att man säger följande: -
Det enda vetenskapligt riktiga förhållningssättet till Bibeln -
är att förutsätta att varken Gud eller mirakel finns -
och här kommer nyckelordet: vi måste studera Bibeln "neutralt".
Vi kan inte förutsätta att Gud uppenbaras genom Kristus.
Det är för subjektivt, vi måste vara neutrala.
Rent vetenskapsfilosofiskt, vad säger du om denna mentalitet?
Rent filosofiskt.
Gud är ju per definition -
en varelse som är grunden för hela tillvaron.
Då påverkar ju Hans existens tolkningen av varje realitet.
Om vi då säger att Hans existens inte påverkar några realiteter -
då tar vi ju minst sagt en tydlig ställning i frågan.
Påstår man då att detta inte är något ställningstagande -
så är det en förvirrande blindhet.
Detta visar ju bara benägenheten till självbedrägeri.
Många ateistiska filosofer medger dock -
att ateismen inom filosofins värld kan ses som en religiös ståndpunkt.
Men inom teologin så tror många kristna -
att om man forskar ateistiskt så blir man på något vis neutral.
De ligger minst ett halvår efter utvecklingen i sekulär filosofi.
Du har ju själv studerat hebreiska -
och studerat på universitetet i Jerusalem.
Och du har varit forskare hela livet, -
men vad säger du om nästa sak?
Vissa påstår att bara forskare kan säga sanningen om Bibeln.
Bara genom forskning kan vi tyda Bibelns budskap.
Då kan ju vanliga bibelläsare visserligen läsa Bibeln, -
men först måste man fråga forskare vad man kan lita på.
För det första så är varje forskare -
specialiserad på ett visst ämne.
Om vi till exempel tar forskare -
som är specialiserade på hellenistisk kultur -
tenderar de att läsa Nya Testamentet som det vore hellenism.
Man blir helt blind för att det är en judisk skrift om judisk kultur.
De kan vara fullständigt blinda -
för saker som kan tyckas självklara -
för någon som bara läser igenom Bibeln år efter år.
Det är fullständigt självklart att det är en judisk skrift.
Vi har en lång tradition av att man inom forskning -
bara lyfter fram de hellenistiska dragen.
Vi har det fortfarande på universiteten.
Man tolkar avsnitt ur Nya Testamentet -
ur ett hellenistiskt perspektiv utan någon som helst faktabas.
I din bok citerar du den kände författaren C.S. Lewis.
Han förundras över -
hur en av Bibelns största kritiker -
Rudolf Bultmann, som var fader till den mytologiska bibelforskningen...
Lewis förundras över -
hur Bultmann kan vara så blind -
att han som stor forskare -
inte märker vad en vanlig läsare upptäcker direkt.
Nämligen att vi i evangelierna möter Jesu personlighet.
Bultmann påstår att vi inte får veta något om Jesu personlighet.
Inte i dessa texter.
Nu måste vi komma ihåg att de här forskarna -
hör till vad man brukar kalla för samhällseliten.
Vi är ofta patetiskt fåfänga varelser.
Varför missar Bultmann Jesus när han läser Nya Testamentet?
Därför att existentialismen var den tidens trend.
På den tiden gjorde den dig trendig och respekterad.
Därför läste han Nya Testamentet på det sättet.
Men Jesus är inte existentialist, så han hittar inte den enhetliga -
verkliga Gudasonen som syns för varje vanliga bibelläsare.
Så du uppmuntrar vanliga bibelläsare -
att närma sig Bibeln med tillit -
till att de har all den intellektuell kapacitet som krävs -
och alla de egenskaper som krävs för att förstå Guds Ord.
Det är bra att komma ihåg filosofiprofessor J. Budziszewskis -
ord att vissa former av idioti -
bara kan uttryckas av välutbildade och mycket intelligenta personer.
Så om du hör något riktigt dumt från någon intelligent person -
så bli inte förvånad, det beror på detta.
Att vara välutbildad, -
som många bibelkritiker är, de är mycket begåvade och välutbildade, -
garanterar alltså ändå inte att deras argument håller.
Här har vi ett fenomen som ofta syns i media.
Om en forskare säger något så måste det vara sant.
Som om en högt utbildad person inte skulle kunna göra enkla fel.
J. Budziszewskis tar ett exempel från sitt egna liv.
När han skrev sin doktorsavhandling, -
så försvarade han intelligent en hållning som var helt idiotisk.
En intelligent person kan intelligent försvara en idiotisk hållning.
Intelligens garanterar inte vishet.
Det är två helt olika saker.
Tack Tapio Puolimatka för att du kom hit och pratade om dessa saker.
Tack också till alla tittare för att ni var med i programmet.
Som helt vanliga bibelläsare kan vi förstå Bibelns budskap.
Vi kan möta Jesu unika person.
Välsignelse över din vecka och vi ses igen i nästa program.
Översättning: Himlen TV7