Piiblikohvik
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Minu külaliseks on kasvatusteooria- ja traditsiooni professor
Tapio Puolimatka Jyväskylä Ülikoolist.
- Tere tulemast! - Aitäh.
- Rääkisime varasemais saateis mittejuhitud evolutsioonist
ja oleme rääkinud, kuidas tänapäeval
tõlgendatakse elu paljuski selle valguses.
Kirjutasid paksu raamatu "Usk, teadus ja evolutsioon",
kus on ca 650 lehekülge, ja oled äsja avaldanud uue raamatu
"Teadusarutelu avatuse test", kus jätkad sama teemat.
See arutelu on ülikoolides ja mujal väga aktuaalne,
kuna meil oli hiljuti Darwini mälestusaasta.
Üks teema, mis pole ehk piisavalt esile tulnud on,
et on olemas hulk inimest, inimese olemust ja omadusi
puudutavaid fakte, mis on väga problemaatilised
naturalistliku, ateistliku maailmavaate jaoks.
Üks neist on fakt, et inimene on teadvustav olend.
Rääkisime varasemais saateis, kuidas ateistlikust vaatenurgast
peab uskuma, et kõigepealt tekkis kogu universum iseenesest.
Seejärel tekivad iseenesest seda tühjusest, juhuslikult,
iseenesest sündinud universumit juhtivad
peenreguleeritud loodusseadused.
Seejärel tekkis iseenesest elu ja rakk, mis sisaldab elu koodi.
Kõige selle tulemusel jõuame lõpuks teadliku inimeseni.
Iseenesest, tühjusest sündinud elu saab lõpuks endast teadlikuks.
Seda kõike peab uskuma, kui ei usuta elu loonud Jumalat.
Milline probleem on siin seoses inimese teadlikkusega?
- Naturalistid möönavad ka ise, et on raske mõista,
kuidas mateeria endast teadlikuks saab.
Mida see tähendab?
Teadlikkus on kvalitatiivselt erinev dimensioon.
Naturalistid möönavad, et sellele pole hetkel seletust.
Nad ootavad, et kunagi lõpmatute teadusuuringute tulemusel
leidub sellele mingi naturalistlik seletus,
kuid tegelikult on meil kogu aeg olnud võimalik seletus -
inimene on loodud Jumala sarnaseks ja selle vaatenurga järgi
on täiesti loomulik, et oleme teadlikud olendid,
kuna Jumal on täielikult ennast teadvustav olend.
Jumal puhus inimesse eluvaimu ja nii said meist elavad hinged.
Meil palutakse naturalistliku usu toel,
kus sellel fenomenil puudub seletus ja ei teata isegi,
kust selle seletamisega võiks alustada,
olla teaduslikud ja uskuda seda.
Kui me seda ei usu, oleme teaduse piiridest väljas.
Meile pakutakse erilist teaduslikkuse retoorikat,
kus on väga vähe mõistuslikkust.
- Kas probleemiks on ka see, et kui inimene kasvatatakse
lapsest peale millegi usus, on tal väga raske näha
selle problemaatilisust, kuna ta ei suuda asetuda
väljaspoole seda nägemust ja vaadata seda väljast.
Praegune sugupõlv, mina kaasa arvatud,
on õppinud lapsest peale koolis, et kõik sündis iseenesest
suures paugus ja arenes siia, kus me praegu oleme
ning sai iseendast teadlikuks.
Kui astuda hetkeks sellest käsitlusest väljapoole,
ja hakata mõtlema - ei kuskilt tuleb surnud mateeria,
mis seejärel organiseerub, areneb
ja hakkab äkitselt tajuma kõike, mis on juhtunud,
hakkab iseenda üle arutlema ja arendama usku Jumalasse.
Kuskil siin satume kindlasti otsapidi mütoloogiasse.
- See on muinasjutt, mida meile on sadu kordi räägitud
ja seda esitletakse teadusena ega öelda,
et faktid räägivad tegelikult selle vastu.
Iga inimese isiklik kogemus räägib selle vastu.
Oleme inimestena sellised põnevad olendid,
et kui meile midagi korratakse, isegi kui see on vastuolus
meie enda vahetu kogemusega, hakkame seda uskuma.
Näiteks selline test - tahvlil on kaks joont,
üks lühem, teine pikem.
On katseisikud - üht testitakse, teised näitlevad.
Näitlejad väidavad, et lühem joon on tegelikult pikem.
Lõpuks hakkab katseisik uskuma, et lühem joon on pikem,
vaatamata sellele, et näeb vastupidist.
Kui kõik teised nii väidavad, küllap ta siis on pikem,
äkki ma näengi valesti.
- Teadlikkus ei ole ainus asi, mida on väga raske
seletada ilma Loojata.
Mis on inimese tahtevabadus, kui oleme kõik juhuslikult sündinud
ja kõik meis toimuv on vaid füüsikalised protsessid?
- Tahtevabadus on vastuolus seadusjärgselt määratud protsessiga.
Kui naturalistid ja füsikalistid oletavad,
et kui meie kogemus vabast tahtest tekib vaid meie ajude
elektrokeemia seaduspärasusest, on tahtevabadus vaid illusioon.
Meil ei ole tegelikult vaba tahet.
Ajude elektrokeemia tekitab meis tahtmise midagi teha
ja kogeme, nagu võiksime seda vabalt teha,
kuid me ei saa midagi vabalt teha ega vabalt tahta,
kuna kõik toimub meie ajude füüsikaliste, bioloogiliste
ja keemiliste protsesside tagajärjel,
mis panevad meid teatud viisil tegutsema.
Nii peame eitama kogu vaba tahet, see on illusioon
ja sellest järeldub, et inimesel pole ka mingit vastutust.
Ei ole mingeid kuritegusid, kuna kui ma ei ole vaba,
siis minu valed teod johtuvad vaid sellest,
et ajude elektrokeemia juhib mind asjaolude mõjul teatud suunas.
Kui paneme inimese vangi, siis vaid selleks,
et võiksime mõjutada teiste ajude elektrokeemiat,
kuna nende ajude elektrokeemiat mõjutab loodetavasti info
ja nad ei käitu samamoodi, kuigi keegi pole tegelikult süüdi.
- Kas siin pole tegelikult ka selline probleem,
et inimese valikud, nagu otsus kellegagi abielluda,
armastada kedagi, on samuti vaid ajude elektrokeemia?
- Jah. Ei ole mingit vabadust. Kõik toimub mingite vaistude järgi,
mis on meis arvatavasti evolutsiooni ajal arenenud
ja otsustavad meie tegevuse üle ka edaspidi.
- Hiljuti kuulsin, kuidas ühes saates seletati,
et see kõik toimub lõhnade põhjal - teatud lõhnad tekitavad külgetõmbe.
- Selline tüüpiline naturalistlik seletus.
- Meie keeldegi on hiilinud moraaliküsimustest rääkides väited,
nagu põhjustaksid kõike geenid, et teatud asjad on meil geenides.
- Täpselt nii. On toimunud mütologiseerimine.
On arenenud teaduslik mütoloogia, usund,
nagu juhiksid meie käitumist geenid.
See on materialismi loogiline järeldus.
- Sellel oleks üsna hullud tagajärjed,
kui see jõuaks ühiskondlikule tasemele,
kuna see tähendaks, et näiteks hääletamise juures
ei ole tegemist vaba valikuga, vaid inimesi võib manipuleerida
teatud suunas hääletama ja see on lubatav,
kuna neid peab manipuleerima õigesse suunda,
mitte lootma sellele, et nad mõistlike olenditena
mõtlevad ja hääletavad.
- See võtab vundamendi kogu meie tsivilisatsioonilt.
- Kuidas toob kristlus tahte küsimusse uue dimensiooni?
- Kristluse järgi on inimene loodud Jumala sarnaseks.
Selle tulemusel on Jumal andnud meile võime
mõjutada füüsilisi protsesse.
Võime juhtida omaenda ihu ja mõjutada mateeriat.
Jumal on andnud meile võime valitseda loodust
ja seetõttu oleme vastutavad Jumala ees.
- Võime valida ka vastuolus genoomiga.
- Võime valida genoomi vastu ja ka Jumala vastu,
mille tagajärjeks on naturalistlik usk -
inimene, kes tahab elada ilma Jumalata,
püüab luua usundit, kus on keelatud
igasuguste Jumala sümbolite olemasolu.
Tahtevabadus räägib Jumalast, kes on täiesti vaba olend.
Kui inimene seda kõike materialistlikult seletab,
võib ta vastutuse eest põgeneda: mind juhivad geenid
ja ajude elektrokeemia, ma ei saa midagi teha,
kui ma nii käitun, ma ei ole süüdi.
Ei ole kuritegu, ei ole halba ega head.
- Kui Jumal on meid loonud, andis Ta meile ka vabaduse.
Selle valguses tuleb eriti teravalt esile süüdistus,
et kristlus võtab vabaduse.
Tegelikkuses ei võta ateism mitte ainult vabadust,
nagu on näha selle viljadest näiteks natsismis või kommunismis,
vaid ateism ja naturalism hävitavad kogu mõtte
vabast tahtest.
- Täpselt. Ja selle tagajärjel kaotatakse ka poliitiline vabadus.
Marksistid oletasid,
et kui inimesed on kollektiivsed materjalikuhjad,
võib neid kohelda nagu mis tahes muud materjali.
Sellest järeldub loogiliselt, et nad ei vaja mingit vabadust,
kuna see on niikuinii illusioon.
Tabasid hästi asja tuuma - kui mõttetasandil võetakse inimeselt
teadlikkus nende väärtusest vabade olenditena,
süüakse samas ka nende võime
panna vastu totalitaarsele rezhiimile.
- Kui totalitaarne rezhiim on võimul, on vabadus ohtlik.
Seda ei saa mingil juhul inimesele anda,
kuna sel juhul võib ta teisiti mõelda.
- NSVL-is kästi psühhiaatritel arendada haigusnimetus inimestele,
kes kritiseerisid Nõukogude rezhiimi,
kuna see oli teadusliku sotsialismi määratluse järgi
kõige edumeelsem rezhiim.
Kui keegi seda kritiseeris, pidi tal olema mingi vaimuhaigus.
NSVL-i psühhiaatria arendas välja sellise haigusmääratluse
nagu varjatud skisofreenia,
mille ainus sümptom oli kriitika Nõukogude võimu vastu.
Siitki nähtub, et küsimus ei olnud vastupanus moraalsetel kaalutlustel,
kuna vabadust ja moraali pole, on vaid vaimuhaigus,
kuna sa ei pea rezhiimi kõige edumeelsemaks.
- Siin jõuame ohtlikult lähedale sellele,
et mõned jõulised evolutsiooni toetajad väidavad sind
evolutsiooniteeoria kritiseerimise korral inimeseks,
kes ei mõista, või inimeseks, kes on paha.
- Täpselt nii.
Naturalistidel ei ole teist võimalust.
Kuna nende süsteem seisab mõistuslikult savijalgadel.
Kui teaduskogukonnas oleks lubatud avameelne kriitika,
kukuks naturalism kahe nädalaga kokku.
- Seetõttu panidki oma uuele raamtule pealkirjaks
"Teadusarutelu avatuse test".
- Täpselt nii.
- Naaseme selle juurde hiljem, kuid räägime veel veidi inimesest,
keda naturalism ei seleta - inimese hingelist mina
ja ratsionaalset mõtlemist.
- Ratsionaalne mõtlemine eeldab, et juhindun otsustamises
ratsionaalsete põhjuste ja tagajärgede põhjal.
Kuid materialistlikus kujutluses ei juhi mind
ratsionalistlikud põhjused, vaid aju elektrokeemia.
Aju elektrokeemia on looduslik protsess.
Ratsionalistlik mõtlemine ei ole looduslik protsess.
Selle aluseks on teatud looduslik bioloogiline tasand,
kuid ratsionalism rajaneb ratsionalistlikel argumentidel
ja otsib tõde.
Kui on kadunud tahtevabadus,
kaob ka vabadus teha ratsionalistlikke järeldusi.
Teine probleem on selles, et naturalistlikust perspektiivist
on inimene osakeste kogum.
- Kes on sel juhul 'mina' või 'sina'?
- Just. Osakeste kogum muutub pidevalt
ja ei ole mingit püsivat minasust.
Järeldamist alustanud osakeste kogum ei jõua kunagi lõppjärelduseni,
kuna see on vahepeal hinge tõmmanud ja muutunud
ning saanud uueks osakeste kogumiks.
Sama isend peaks nägema eeldusi ja järeldusi
ning neid kritiseerima;
ratsionalistliku mõtlemise aluseks on püsiv minasus.
Materialistlik nägemus ei suuda seda aga seletada.
- Kui see teema vestluses esile kerkib,
öeldakse tavaliselt, et inimene on kindlasti rohkem,
kuid sellega asi piirdub ega asuta otsima,
mida rohkemat inimeses on ja milline maailmavaade seletab
inimest sellisena nagu ta tegelikkuses on.
- Inimese olemuse seletamise probleemi eest
peab pidevalt põgenema, kuna naturalismi perspektiivist
on see täiesti seletamatu.
- Üks põnevamaid asju kogu selles arutelus on see,
et mis juhtub, kui kaks inimest vestlevad?
Kui vaadelda seda loogilise järelduse põhjal,
et oleme vaid füüsilised masinad, osakeste kogumid,
ei toimu mingit kahe iseseisvalt olemasoleva, mõtleva,
vaba, teadliku isiku kohtumist ega mõttevahetust,
kuna vool, mis on minu ajudes juhtumisi niisugune
ja sinu ajudes juhtumisi naasugune.
Kui oleks veel kolmas isik - ateist,
siis tema aju elektrokeemia erineb meie omast.
Kuid ma ei suuda mõista, kuidas võiks üks mõtlemisviis
olla sel juhul mingis osas vale.
Keegi ei vastuta ju oma mõtlemise eest,
see on lihtsalt juhuslikult selline nagu see on.
Kui see muutub, siis seetõttu, et see oli füüsikaliselt
mingis tema arenguetapis niiviisi määratud.
- Londoni Majanduskooli Euroopa mõtlemise professor
John Gray ütleb, et tõe mõiste sõltub täielikult kristlusest.
Ta on ise ateist ja darvinist
ning tema väitel tuleks tõe mõistest loobuda.
Kuna sellel on tähendus vaid kristlikus kontekstis.
Vaid sel juhul, kui meid on loodud Jumala sarnasteks, vabadeks,
ratsionalistlikult mõelda suutvateks olenditeks,
on tõel mingi tähendus.
Kuid materialistlikus-darvinistlikus arengus tõe mõiste kaob,
kuna tegemist on vaid füüsikaliste, keemiliste, bioloogiliste
vastastikuste suhete tekkimisega, mis on täiesti seaduspärane.
- Ometi süüdistab tolle nägemuse toetaja sind
vales maailmavaates ja halvas loogikas.
- Just. Kuna ta ei saa kunagi põgeneda selle eest,
et ta on tegelikult Jumala sarnaseks loodud olend.
Kuigi ta eitab endas Jumala sarnasust,
ei saa ta vältida selle järgi funktsioneerimist.
- Lähme veidi edasi.
Üks meie aja pühasid väärtusi on inimõigused.
Mis juhtub inimõigustega, kui maailm on iseenesest tekkinud
ja kõik on mittejuhitud evolutsiooni juhuslik sünnitis?
- Naturalismi probleem on selles,
et inimõiguste põhjendamiseks naturalistlikust perspektiivist
peab seda tegema teatud inimese omadustega.
Näiteks ratsionaalsusega.
Kui mõnedel on vähem ratsionaalsust,
näiteks mõistuslikult alaarenenutel,
peab nemad määratlema vähem inimesteks.
Alaliselt koomas viibivad inimesed, kelle ajud ei funktsioneeri,
kaotavad oma inimõigused.
Kõik naturalistlikud katsed toetuda mingile inimese omadusele,
on suhtelised.
Ainus võimalus, nagu oma viimases raamatus
püüab osutada Yale'i Ülikooli professor Nicholas Wolterstorff,
on lähtuda sellest, et inimene on Jumala sarnaseks loodud olend,
keda inimene armastab ja armastus määrab tema väärtuse.
Sel juhul ei sõltu see omadustest ja sel juhul on meil
tingimustetud inimõigused ja sellel rajanes Euroopa mõtlemine,
kuni naturalism võimu haaras.
Sellele järgnes ennenägematu massimõrvade sajand.
- Just naturalismist inspireeritud maailmavaate raamides
on inimõigusi rikutud rohkem kui ühegi teise maailmavaate piires.
- Jah. Kuna naturalism ei esita midagi,
mille põhjal teha vahet inimeste ja loomade vahel.
Naturalismi on sisse ehitatud loodusliku valiku
ja kõlbulikkuse idee, mis soosib tugevaid.
- Teine tänapäeval väga populaarne teema
on pühaduse renessaans. Räägime pühadusest.
Viimati määratles keegi seda ajalehes nii,
et pühadust võib näha selles,
kui lumi katab talvel erilise kaunidusega puid.
Kui mõelda kriitiliselt,
et kui see on vaid juhuslikkuse maailm,
üksnes mittejuhitavate füüsiliste protsesside maailm,
mida tähendab see, et puude kujundid on pühad,
kuna need on sündinud üksnes juhuse läbi.
- Naturalism viib vältimatult looduse jumalikustamisele,
kuna nad peavad eeldama, et mateeria on iseenesest loonud
elu teadlikkuse ja mõtlemise.
Bakteritel on nende sõnul samad omadused,
mis on tegelikult üksnes Jumalal.
Sel juhul on võimatu teha vahet panteismi, animismi
ja teadusliku naturalismi vahel.
- Kas panteism tähendab, et kõik on jumal?
- Jah. Jumalikkus on kõikjal.
- Ei ole olemas maailmast lahusolevat isikulist jumalat?
- Kristluse aluseks olev mõte isikulisest Jumalast,
kes on loonud universumi endast väljaspoole,
viib teaduslikule läbimurdele osaliselt seetõttu,
et vabaneti animistlikust ja panteistlikust käsitlusest.
Kui loodus on jumalik, kas seda on võimalik
teaduslikult uurida ja katsetele alistada?
Kas võime baktereid katsetes piinata,
kui nemad on meid loonud?
- Peaksime neid hoopis kummardama.
- Just.
- Käsitled oma raamatus ka seda, et taandav naturalism
võtab aluse elu täiuselt. Mida sa sellega silmas pead?
- Elu täius on analüütilise filosoofi
Charles Taylori mõiste.
Ta peab sellega silmas kogu inimelu rikkust -
ilutaju, moraalitaju, ratsionaalsus, sõprussuhted, heategevus,
õiglus, inimeõigused, kogu elu rikkus ja soojus.
Naturalism võtab aluse kogu elu rikkuselt,
kuna taandab kõik sellele, et oleme vaid mingi vormi saanud
materiaalsed protsessid, mida juhivad füüsika,
keemia ja bioloogia seadused.
- Probleemiks on see, et inimesele öeldakse,
et sa oled vaid ...
- Just. Sa oled vaid mingi vormi võtnud
ja teadlikuks saanud kosmosetolm.
Mis tähendus võib olla kosmosetolmul vaatamata tema vormile?
Siin on ka luuleline külgetõmme - oo, inimene on vaid kosmosetolm;
sellel on mingi esteetiline mõju,
kuigi see kannab endas hävitavat sõnumit.
See paneb eelkõige noored inimesed halvustama oma elu väärtust
ja raiskama seda millelegi väärtusetule.
Inimene võib vale elustiiliga raisata oma elu täiuse vägevad võimalused.
- See võtab aluse ka inimeseks olemise rikkuselt,
kes on loodud Jumala sarnaseks.
- Jeesus ütles:"Mina annan teile elu ja kõike ülirohkesti."
Jeesuse evangeelium vabastab meid mõistuslikult,
moraalselt tegema häid tegusid, nägema looduses Jumala ilu,
kohtuma teise inimesega ja andma andeks üksteisele
ning ka iseendale.
See loob aluse inimsuhetele ja ka ühiskonnakorrale,
kus on samal ajal vabadus.
Kui moraal on inimesse sisse ehitatud,
ei pea me andma kogu võimu politseile,
vaid võime vähendada kontrolliaparaate.
Jeesuse evangeeliumi põhjal on sündinud
demokraatliku tasakaalu ühiskond,
mida pole maailma ajaloos kunagi varem nähtud.
- Osa sinu elutööst on nende raamatute kirjutamine -
"Usk, teadus ja evolutsioon" käsitleb evolutsiooniteemat
ja sinu viimane raamat "Teadusarutelu avatuse test"
jätkab ja käsitleb teaduse avatust ning ka evolutsiooni.
Oled kirjutanud ka raamatu "Usk, teadus ja Piibel",
kus räägid Piibli teaduslikust uurimisest
ja selle piiridest, ning üks huvitavaim
ka meie saadet puudutav raamat on "Usk, teadus ja müüdid",
kus räägid Jumala olemasolu tõenditest ja alustest,
ning vastad probleemidele, mida inimesed on esitanud
Jumala olemasolu vastu.
Jätkame sinuga järgmistes saadetes.
Aitäh, et olid täna meiega Piiblikohvikus.
- Aitäh.
- Aitäh teile, head vaatajad,
et olite meiega Piiblikohvikus.
Elu täiuse leiame siis, kui leiame oma koha
Jumala loodu ja Kristuse lunastatuna,
Jumala lapsena.
Õnnistatud nädalat!
Kohtume taas Piiblikohvikus!
Tõlge: Monika Jaaguri