Piiblikohvik
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Minu külaliseks on kasvatusteooria- ja -traditsiooni professor
Tapio Puolimatka. - Tere tulemast saatesse! - Aitäh.
- Kirjutasid kaks aastat tagasi raamatu
"Usk, teadus ja evolutsioon", kus käsitled kriitiliselt
mittejuhitavat evolutsiooni.
Nüüd kirjutasid samal teemal uue paksu raamatu nimega
"Teadusarutelu avatuse test".
Mida olulist uut on viimastel aastatel toimunud,
et oli põhjust kirjutada samal teemal teine paks raamat?
- Eelmisel aastal oli Darwini juubeliaasta.
Darwinit tunnustatakse inimesena, kes väidetavalt tõestas,
et Jumal ei ole loonud elu mitmekesisust.
Eelmisel aastal avaldati palju raamatuid,
kus esitati lühidalt käibel olevat seitset peamist tõestust,
miks Jumal pole loonud organismide mitmekesisust.
On olnud huvitav analüüsida näiteks Chicago Ülikooli
professori Jerry Coyne'i raamatut "Miks evolutsioon on tõde?"
ja Richard Dawkinsi sarnast raamatut evolutsiooni tõestusmaterjalidest.
Ka Soomes on mitmeid raamatuid, mis neid tõendeid on käsitlenud.
Minu üldine järeldus nende tõendite analüüsimise järel on,
et kui nende väitel tunnistavad nood seitse tõendit,
et Jumal ei ole loonud elu mitmekesisust,
siis neil mitte ainult ei õnnestu seda tõestada,
vaid nende tõendid tõestavad just vastupidist.
Nende pidepunktid tõestavad nimelt, et kõige taga on intelligentne Looja.
- Räägime veidi neist tõenditest.
Rõhutan, et need pärinevad värsketest raamatutest
ega ole jõudnud veel vananeda.
Neis esitletav tõestusmaterjal on samuti värske
ja seda kasutatakse mittejuhitava evolutsiooni tõestuseks.
Mainitud seitse tõendit on kunstlik valik,
eluvormide fossiiljäänused, eluvormide levik,
võrdlev anatoomia, võrdlev rakkude arengu õpetus,
rudimendid ja bioloogiline taksonoomia.
Võtame üks korraga -
kunstlik valik mittejuhitava evolutsiooni tõendina.
- On oluline teada, et darvinismi tuumaks on väide,
et ükski intelligentne olend, nagu Jumal,
ei ole juhtinud protsessi, mille tulemusel on sündinud
organismide mitmekesisus.
Selle tõestuseks tuuakse kunstlik valik.
Kunstlik valik on inimeste teostatud taimede ja loomade aretamine.
Kui inimesed aretavad taimi ja loomi,
juhivad nad seda protsessi intelligentselt.
Tõendina elu arenemisest ilma intelligentse juhtimiseta
kasutatakse protsessi, kus elu areng toimub
intelligentse juhtimise abil.
See on üsna ilmne loogiline vastuolu.
Näiteks - intelligentselt teatud omadusi valides
on võimalik suurendada maisi õlisisaldust ca 20 protsendi võrra.
Valitakse maisitaimi, kus õlisisaldus on suurem.
Seda ei saa kasutada tõendina, et areng on toimunud
ilma intelligentse juhtimiseta.
Teiseks püütakse siin kasutada kvantitatiivset arengut
kvalitatiivse arengu tõestuseks.
Maisi õlisisalduse kasv on kvantitatiivne areng.
See omadus on maisis juba olemas, me vaid valime neid isendeid,
kus see omadus on paremini arenenud ja ristame omavahel neid.
- Seda on lihtne mõista, kui valiku teeb inimene.
Kuid kes või mis iganes teeb õiges suunas minekuks
täpsed valikud mittejuhitava evolutsiooni korral?
- Siin tekib huvitav moment.
Kui loeme Dawkinsi viimast raamatut evolutsiooni tõendite kohta,
kasutab ta kunstliku valiku käsitlemiseks kümneid lehekülgi.
Ta kirjeldab loodust nagu tegutseks see intelligentselt -
nagu lilled aretaksid mesilasi, mitte mesilased lilli.
Kui Jumal on loonud nende vahele koordinatsioonisuhte,
siis Dawkins võtab sellest ühe poole ja ütleb,
et lilled aretavad mesilasi, kuna funktsioneerivad just nii.
Ta ütleb isegi, et lilled petavad mesilasi.
Teine näide on Londoni Majanduskooli
Euroopa mõtlemise professor John N. Gray,
kelle väitel bakterid on intelligentsed olendid,
kuna on suutnud luua inimese.
Nad on inimestest palju intelligentsemad,
kuna me ju ei mõista midagi.
Kujutlege nüüd, et bakterid lõid tühjusest
või mingist oma geneetilisest koodist inimese.
Niiviisi loodust mütologiseerides püütakse varjata fakti,
et loodussüsteemide koostöö ja funktsionaalsus on sisseehitatud
ning räägib intelligentsusest,
kuid seepärast ei pea veel loodust jumalikustama.
Nad muudavad naturalismi panteismiks.
- Rääkisime varasemas saates sellest, et selleni jõudmiseks
tuleb kõigepealt oletada, et miski sünnib tühjusest -
nii mateeria kui universum tekib tühjusest;
seejärel peavad juhuslikult tühjusest tekkima
peenreguleeritud seadused, millele mateeria kuuletub.
Ja ka evolutsioon valib ja juhib juhuslikult.
- Jah. Oletatavasti.
Darvinismi idee on selles, et areng toimub
väikeste sammude kaupa, kuna see on ainus viis,
mis nende meelest toimib.
On raske eeldada, et mitmed sõltumatud juhuslikud muutused
hakkaksid iseenesest üksteistega koostööd tegema.
Nad oletavad, et väiksed muutused tekivad ükshaaval.
- Lähme järgmise tõendi juurde: eluvormide fossiiljäänused.
Kui valik on toimunud, peaks fossiiljäänukites leiduma
suur hulk evolutsiooni vahevorme.
- See ongi ehk darvinismi suurim probleem.
Fossiile kasutatakse endiselt tõestusmaterjalina.
Nende sõnul väidavad fossiilid, et eluvormid on maal tekkinud
teatud järjekorras ja nii palju fossiilidele
evolutsiooni tõestamiseks veel toetutakse.
Kuid juba Darwin ise pidas fossiile oma teooria suurimaks probleemiks.
Darwin ütles, et kui tema teooria peab paika,
peaks olema lugematu arv järk-järgulisi vahevorme
ühest põhirühmast teise.
Praktikas pole aga ühtegi sellist leitud.
Kui võtta darvinistlik mehhanism, milleks on juhuslik mutatsioon,
siis oletame, et üheaegselt võib toimuda
maksimaalselt üks-kaks juhuslikku mutatsiooni.
Kui neid oleks rohkem, siis tunduks see juba planeerituna.
Seetõttu peavad nad oletama, et areng toimub väikeste muutuste kaudu
ühest põhirühmast teise.
Darwin möönis, et see on teooria suurim probleem,
kuna ühtki sellist sarja pole olemas.
Ta oletas, et see johtus fossiilmaterjali liigsest piiratusest.
Tänapäevalgi tunnistab Jerry Cohen,
et fossiilid on tõendusmaterjalina liiga piiratud.
Dawkins aga väidab oma raamatus "Pime kellassepp",
et tegelikult just see tõestabki ootustekohaselt
tohutuid auke evolutsioonis.
Seetõttu küsis Dinesh DiZousa, et kui tõendusmaterjalide puudumine
tõestab evolutsiooni, mida ütleks Dawkins sel juhul,
kui leitaks selliseid vahevormisarju.
Dawkinsi retoorika seisneb selles, et kui tekib ületamatu probleem -
fossiilmaterjalid ei näita üldse väikeste muutuste sarju,
püüab ta selle enda kasuks ümber pöörata.
Oma viimases raamatus ütles ta,
et fossiile polegi tõendusmaterjalina vaja.
Lühidalt on see darvinismi suurim probleem
ja nad möönavad seda ka ise juba alates Darwinist endast.
Järjest raskem on väita, et fossiilide tõendusmaterjal
on nii piiratud, et sealt puuduvad tõendid
just tõestavadki evolutsiooni.
Fossiilidest pole leitud ühtki väikeste muutuste sarja.
Kuuleme tihti puuduvastest rõngastest,
kuid need on seotud sellega, et organismid on ehitatud
looduslikku süsteemi ja on tohutu hulk erinevaid liike
ning leitakse mõni liik, mis on lähemal mõnele teisele liigile.
- Jätkame organismide teemal.
Ka organismide levikut kasutatakse mittejuhitud evolutsiooni tõendina.
- See on Jerry Coheni lemmikargument.
Ta on evolutsiooni ja ökoloogiaprofessor.
Tema sõnul on see täiesti lollikindel tõend
mittejuhitud evolutsiooni kaitseks.
- Milline see lollikindel tõend on?
- Lollikindla tõendi näiteks toob ta
vulkaanipursete tagajärjel tekkinud saared.
Kui mere põhjas purskab vulkaan, võib tekkida uus saar.
Kui uurida nende saarte organisme, tõendab fakti,
et Jumal pole maailma loonud väidetavalt see,
et antud saarte organismid siirdusid sinna lähedastelt saartelt.
Tekitab hämmingut, kuidas saab see tõestada fakti,
et Jumal pole loonud loomi, kui organismid siirduvad mandrilt
kuskile saarele.
Kuidas see tõestab, et Jumal pole neid loonud?
Coheni oletust mööda õpetab loomisteooria,
et kui vulkaanipurske tagajärjel tekib uus saar,
peaks Jumal sinna kõik liigid uuesti looma.
Kust tal selline oletus on tekkinud ei ole teada.
Naturalistid on siirdanud loomisusklike õiguse
rääkida kaasa teaduse sfääris ja loovad loomisusust
arusaamatuid tõlgendusi.
Ja kui nad mõne sellise tõlgenduse ümber lükkavad, nagu Jerry Cohen,
peab ta seda tõendiks, et Jumal pole loonud loomi.
See argument äratab vaid hämmeldust.
- See on ehk veelgi nõrgem argument, kui varasemad.
- See on sarjast "Peaaegu arusaamatud argumendid".
Eelkõige lugedes Coheni põhjendusi selle argumendi kaitseks -
ta peab seda tohutuks tõendiks sellest,
et Jumal pole loonud loomade mitmekesisust.
- Ometi on see üks seitsmest parimast tõendist
mittejuhitava evolutsiooni kaitseks.
- See on tõesti väga hämmastav.
- Neljandaks mõnele ehk õpikutest tuntavam tõend -
võrdlev anatoomia.
- Seegi on väga huvitav. Mis on võrdleva anatoomia tõend?
See tähendab, et struktuurid korduvad
erinevatel organismidel erinevates funktsioonides.
Teisisõnu, looduses nähakse samade struktuuriplaanide kordumist
erinevates kohtades.
Struktuuriplaanide sihipärast kohaldamist
peetakse tõendiks sellest, et loodus ei ole intelligentselt planeeritud.
Mis siis kui oleks vastupidi - kui poleks ühtseid struktuuriplaane?
- Siis oleksid kõik inimesed ja loomad täiesti erinevad
ning seda kasutataks evolutsiooni tõestamiseks,
väites, et kõik on täiesti juhuslik.
Kui struktuuriplaanid aga korduvad, kui näiteks eri kirjandustekstides
nähakse sarnaseid omadusi, tõlgendatakse seda tõendina sellest,
et neil on sama looja.
Samuti kasutab Jumal erinevate organismide puhul
sarnaseid struktuuriplaane nagu näiteks DNA-koode
ja see räägib sellest, et kõigil on sama looja.
Kuidas saab kasutada struktuuriplaane tõendina sellest,
et puudub planeerija, on väga raske mõista.
- Meil on veel paar tõendit järgi, kuid neid läbi vaadates
hakkab tunduma, et need võivad olla tõendid vaid sel juhul,
kui esiteks eeldatakse, et Loojat ega planeerijat pole
ning seejärel otsitakse tegelikkusest midagi,
mida võib kasutada selle tõestamiseks.
Kui läheneda avatud meelega ja küsida,
kas need tõepoolest tõestavad, et Loojat ja Planeerijat ei ole,
siis ma ei mõista, kuidas on võimalik
seni käsitletute abil seda tõestada.
- Ateistist bioloog Francis Crick ütles kolleegidele,
et bioloogid peavad pidevalt meeles pidama,
et planeerituna näiv elu mitmekesisus ei ole planeeritud.
Kui bioloogid uurivad loodust, jääb neile pidevalt silma,
et kõik on äärmiselt sihipäraselt planeeritud.
Kuidas saab sellises olukorras tõestada, et selle kõige taga
puudub igasugune intelligentne planeeritus?
Midagi nad sealt võtavad ja nii sünnib
eriline tõendusmaterjalide sari, mis on mõnes mõttes absurdne.
- Järgmiseks on võrdlev embrüoloogia.
- Seegi on väga eriline juhtum.
Tuntud Saksa darvinist Ernst Haeckel arendas selle teooria
19. sajandi lõpupoolel.
Ta lõi joonistesarja, kus väitis,
et iga organismi embrüo arengus kordub kogu evolutsiooni ajalugu.
Ta väitis, et kõik embrüod läbivad ühesugused etapid.
Ta valmistas seda väidetavalt tõestava joonistesarja.
Juba 1895. aastal Haeckel möönis, et võltsis mõningaid pilte,
kuna ei olnud piisavalt teavet kogu süsteemi toimima saamiseks.
Nüüd on seda täpsemalt uuritud ja avastatud,
et Haeckeli oletus ei pea paika.
- Nii et joonistused olid võltsitud?
- Osaliselt võltsitud.
Täpsem uurimus näitab, et sarnasus ei pea paika.
Tuntud darvinist Stephen J. Gold oli hämmingus,
et selline teaduspettus võis 100 aastat valitseda
ja Haeckeli joonistused on endiselt meie bioloogiaõpikutes.
Dawkins käsitleb oma raamatus Haeckeli embrüoloogiat 40 leheküljel,
kuid ei maini sõnagagi Haeckelit.
Dawkins on mõistnud, et evolutsiooni tõestuseks
ei tasu kasutada tunnustatud teaduspettust.
Dawkins lõi selle asemel uue tõendi.
Tema sõnul põhineb embrüo ehitus sadade tuhandete üksuste vahelisel
peenel koordinatsioonil.
Siin on taas näha tohutut ateistlikku loogikat -
meil on sadu tuhandeid peenelt koordineeritud üksusi,
mis räägivad tema väitel sellest, et puudub igasugune üldine plaan.
Need üksused on nii suurepäraselt loodud,
et suudavad üksteisele pidevalt reageerida
ja mingit üldist plaani polegi vaja.
Lugesin need 40 lehekülge
embrüo arengu peenest koordinatsioonist,
mis näivad kui ülistus Jumalale, sest taas tuleb suurepäraselt esile
Jumala intelligentsus.
Ja see väänatakse tõendiks sellest, et sellist Loojat pole olemas.
- Näib nagu tõestaks äärmiselt peen planeeritus
planeerija puudumist.
- Täpselt nii.
- Kuues tõend on rudimendid.
- Rudimendid on evolutsiooni vastand.
Kui mõelda, et mingid organismid elavad kuskil pimedas koopas,
võib juhtuda, et nende silmad kaotavad ajapikku nägemisvõime.
See on arusaadav, kuna nägemisel pole seal mingit tähtsust.
Loomariigi degenereerumine on Piibli ilmutusse sisse ehitatud.
Teisisõnu, Piibli järgi looduse algne täiuslikkus degenereerub.
Loomariik on alistatud kaduvusele, see ägab.
Põhiidee on selles, et rudimendid ei räägi arengust,
vaid vastupidisest protsessist.
- Kuid neid kasutatakse siiski arengu tõestamiseks?
- Täpselt nii.
Nagu ütlesin, need tõendid ongi sellisel intelligentsustasandil.
Jerry Cohen püüab olukorda päästa erinevate ideedega.
Näiteks inimese pimesoolt kui rudimenti on kasutatud
evolutsiooni tõestuseks näriliste seedeorganeis.
Kui avastati, et pimesool ei ole rudiment,
vaid sellel on ülesanne inimese immuunsüsteemis,
väitis Jerry Cohen, et asja mõte polegi selles,
et pimesoolel poleks funktsiooni, vaid et see ei täida
oma algset funktsiooni näriliste juures.
See, et pimesoolel on inimese organismis erinev ülesanne
kui närilistel, peaks tõestama, et inimene on närilistest arenenud.
Esiteks eeldatakse evolutsiooni ja siis otsitakse sellele tõestusi.
Jerry Cohen püüab päästa argumenti tehes sellest ringjärelduse.
- Viimane ehk seitsmes põhitõend mittejuhitava evolutsiooni kaitseks
on bioloogiline taksonoomia.
- Ehk loomi on loodud loomulikku süsteemi.
Seegi on hämmastav mõte.
Kuidas võib see, et loomariik, organismid on loodud
loomulikku süsteemi, rääkida süstematiseerija puudumisest?
Süsteem räägib alati süstematiseerijast.
Plaan räägib alati planeerija olemasolust.
Antud olukorras kasutatakse teoloogilist argumenti -
kuna täielikus loomisvabaduses oleks Jumal võinud luua loomad
kuidas tahes, miks Ta lõi nad loomulikku süsteemi?
Muidugi oleks ta võinud luua kuidas iganes.
Aga kui ta lõi loodusse loomuliku süsteemi,
on seegi täiesti mõistuspärane ja loomulik viis.
Jerry Cohen püüab päästa seda argumenti
näitega tikutopsi kaantest.
Ta kogus tikutopse, püüdis neid süstematiseerida
ja märkas, et need ei organiseeru loomulikesse süsteemidesse.
Tikutopsid on ju intelligentsete loojate looming
ja see peaks tõestama, et Jumal ei saanud luua loomi
loomulikku süsteemi, kuna tikutopside kaaned
ei nõustu asetuma loomulikesse süsteemidesse.
Ta ei võta arvesse lihtsat fakti, et tikutopsikaantel on erinevaid
üksteisest sõltumatuid loojaid.
Meie räägime aga ühest intelligentsest Loojast,
kes loob kogu organismide süsteemi ja miks peaks ta looma süsteemid nii,
et need on omavahel seotud?
- Kui kogume tugevaimad tõendid
tippevolutsionistide värskeimaist raamatuist,
leiame selletüübilisi tõendeid ehk kokkuvõtlikult -
süsteem, planeerimine, peenregulatsioon, -
kõiges looduses leiduvast kõneldakse
nagu oleks see seal iseenesest ilma Loojata
algusest peale juhuse läbi ei kuskilt tekkinuna.
Peen süsteem muudetakse tõendiks Tema vastu,
kes on selle korra ja peenregulatsiooni loonud.
- Jah.
- See veenab vaid inimest, kes on juba ette otsustanud,
et antud arutellu ei tohi mingit Loojat tuua.
- Täpselt. Ja Michael Murray on kasutanud antud kontekstis
terminit 'teofoobia'. 'Theos' on kreeka keeles 'jumal'.
Teadusmaailma rahval on kalduvus teofoobiale
ehk püütakse vältida Jumalat mis tahes hinnaga.
- Kardetakse seda?
- Kardetakse Jumalat nii väga, et tahetakse tõlgendada fakte nii,
et Jumal on välistatud.
Kõige ilmsemad tõendid Jumala kohta pööratakse ringi nii,
nagu need tõendaksid Tema vastu.
Üks Dawkinsi huvitavamaid argumente on Jumala olematuse tõestamine
faktiga, et kõik puud ei ole kolm meetrit pikad.
Ehk Dawkinsi väitel on puutüvede kasvatamine lihtsalt raiskamine,
kuna asja mõte on vaid puude võitluses päikesevalguse eest.
Kui Jumal oleks universumi intelligentselt planeerinud,
ei oleks ta raisanud energiat puutüvede kasvatamisele,
vaid puude olemasolu korral oleks nad kõik vaid 3 meetrit pikad.
- See näib olevat üsna üldine argument.
Öeldakse, et kui Jumal oleks olemas,
oleks Ta pidanud tegema maailma teisiti.
- Kui kujutleda maailma, kus kõik puud oleks 3-meetrised,
oleks see äärmiselt igav maailm.
See ei sobiks kokku Jumalaga, keda me tunneme armastuse,
esteetilise Jumalana, kes loob inimesele kauni maailma.
Dawkins mõtleb vaid raiskamisele, kuid Jumalal on mõõtmatult energiat,
miks peaks Ta säästma energiat?
Miks peaks Kõikvõimas Jumal mõtlema energia säästmisele?
- Antud arutelu käigus omandab suure väärtuse
Piibli esimene lihtne sõnum: Alguses lõi Jumal ...
Tema on korra ja kõige taga.
- Tõestusmaterjal Jumala kohta on vastuvaieldamatu.
On hämmastav, et see on kõige paremini nähtav
neis tõendeis, mida kasutatakse Tema loomistöö vastu.
- Aitäh, professor Tapio Puolimatka, et osalesid Piiblikohvikus!
- Tapio mõtetega võib tutvuda lähemalt
tema uusimas raamatus "Teadusarutelu avatuse test".
Aitäh, et olid meiega Piiblikohvikus.
Tere tulemast taas!
Tulevikus käsitleme neidsamu huvitavaid teemasid
ja teisigi küsimusi.
Tõlge: Monika Jaaguri