PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Olen Leif Nummela
ja mul on külas Miikka Niiranen. Tere tulemast! - Aitäh.
Oled töötanud toimetajana,
kuid õpid doktoriõppes teaduse ajaloo valdkonnas.
Kohe räägime ühest teadlasest, keda sa põhjalikumalt uurid.
Lisaks oled teinud pikalt veebilehte areiopagi.fi
Mis see on?
Areiopagi on veebileht,
mis populariseerib
usu ja teaduse vahelist suhet uurivat tippteadust.
Populariseeriv tähendab, et mina ka sellest aru saaksin. - Just.
Arutatakse seega kristluse ja teaduse omavahelisi suhteid.
Nii kristluse kui teiste maailmavaadete.
Uurime kõigi nende suhet teadusega.
Teie netilehel on palju külastajaid.
- Jah, kui arvestada, et teemadering on üsna piiratud ja marginaalne.
Viimati oli meil külastamisi 600 000 ringis.
Oleme sellega üsna rahul. - Üle poole miljoni? - Jah.
Teil on räägitud ja oled isegi rääkinud
kristlastest filosoofide ja mõtlejate revolutsioonist tänapäeval.
Mida sa sellega mõtled?
See ilming on tekkinud viimase 50 aasta jooksul
peamiselt ingliskeelses maailmas.
Enne seda polnud kristlikke filosoofe ülikoolides peaaegu üldse.
Olid vaid mõned üksikud.
Sellest peale algas Alvin Plantinga, keda ehk hiljem käsitleme,
teoste kaudu revolutsiooniline areng,
tänu millele on 2000. aastail teatud uuringute järgi
15 % akadeemilistest filosoofidest Jumala-usklikud
või lausa kristlased.
Varem oli see nullilähedane ja nüüd vähemalt 15 %. Suur kasv.
Nii et kui mõnel on arusaam, et kristlane ei saa intelligentne olla,
või et intelligentsed inimesed pole kristlased,
siis see lükkab selle arvamuse ümber.
Mõned meie aja tippmõtlejad, 15 % teatud valdkondades,
on veendunud kristlased.
Ja nad pole lihtsalt ristitud,
vaid tõsiste veendumustega usklikud.
Paljudele on kristlus olnud ajendiks akadeemilise karjääri pürgimustes,
teised aga on pöördunud kristlusse pärast jumalatõestuste uurimist.
See on oluline paljudele,
kes selles revolutsioonis on osalenud.
Pole jäänud märkamata,
et üks tuntud sotsioloog, Peter Berger, kui õigesti mäletan,
toetas sekulariseerumisteesi, mille järgi teaduse, loodusteaduse
ja tehnoloogia areng sekulariseerib ühiskondi.
Ta veendus Ameerikas toimunu järgi,
et tees ei pea paika
ning kristluse ja teaduse suhe on veidi keerukam.
Mainisid Alvin Plantingat.
Ta on ehk meie aja tuntuim kristlik filosoof.
Äärmiselt mõjuvõimas mõtleja. - Jah.
Plantinga on ehk ainus,
kes puhtalt oma jõu või tegevusega
käivitas selle liikumise
koos Briti professori Richard Swinburne'iga.
Nad on veidi erinevad. Plantinga ütleb,
et kuigi kristluse poolt esitatavad ratsionaalsed argumendid
on head ja kasulikud,
võib tavaline ilmik täiesti mõistuspäraselt, vigu tegemata,
uskuda kristluse tõde ilma argumentideta.
See oli nagu kõrvakiil tollasele akadeemilisele maailmale.
See on üsna jahmatav väide, kuid Plantinga on kasutanud
tuhandeid lehekülgi keerukat filosoofiat
selle lihtsa väite tõestamiseks.
Kui mõelda sellele tänapäeva ilmingule,
kus käib kristlike filosoofide ärkamine
või kus üha rohkem filosoofe on või hakkab kristlaseks,
siis kui vaadata kogu filosoofia ajalugu,
pole see midagi uut.
Enamik suuri nimesid on olnud kristlased.
Täpselt. Elasime erandlikul ajal
ja oleme tasapisi naasmas normaalsesse olukorda.
Pöördepunktiks oli siin valgustusaeg,
nagu nii mitmeski teises valdkonnas 18. sajandi piirimail.
Tollal oli kaks mõjukat filosoofi -
šotlane David Hume ja sakslane Immanuel Kant,
kes arvasid, et lükkasid ümber mitmeid tõestusi Jumala kohta.
Või selle, et jutt Jumalast
puudutab objektiivset tegelikkust.
Vähehaaval põgenes kristlus nende arengutega ühiskonnast eraellu
ega jäänud avalikku ellu. See on juba muutumas.
Paljud märkasid juba nende eluajal, kuid eriti tänapäeval,
et Hume'i ja Kanti argumendid on üsna viletsad.
Swinburne ütles isegi "totally unsound"
ehk 'täiesti ebaterved'.
Hetkel käib selline areng.
Mainisid üht huvitavat asja.
Möödunud sajanditel on peetud jumalatõestusi
pädevaiks, usutavaiks ja mõjuvaiks.
Kuid vahepeal oli täiesti selge, et Jumala olemasolu ei saa tõestada.
Isegi kristlased arvasid, et seda ei pea ju ometi tõestama.
See johtus peamiselt just neist kahest filosoofist.
Nüüd on tulnud uus renessanss ja pidevalt ilmub raamatuid
à la "21 uut jumalatõestust Jumala olemasolu poolt" jms.
Need on taas populaarsed ja paljud väga huvitavad.
Muidugi ei hakka kõik kristlased nende kõigi eest pead andma.
Kuid nende hulk on märkimisväärne, sest viimased paarsada aastat
polnud neid peaaegu üldse või neile ei mõeldud tõsiselt.
Märkasin, et Plantinga õpilastelt või jüngritelt,
kes on õppinud tema juures, on ilmumas raamat,
kus nad esitavad taas
paarkümmend uut tõestust Jumala olemasolu poolt.
See on põnev, sest see on nii sügaval ka minu põlvkonna mõtlemises,
et võõrastame ja väidame, et Jumala olemasolu ei saa tõestada,
vaid seda tuleb kuidagi kogeda.
Aga mis siis, kui saab?
Mis siis, kui mõtlemine vabaneb anti-kristlikest eelarvamustest
ja suudab asju tõeliselt vaadata?
Siis on tõendeid, mis viitavad selgelt Jumala olemasolule.
See on ju ülipõnev mõte!
Jah. Ja teatud mõttes on see olnud nii kogu kristluse ajaloos.
Enam või rohkem teadlikult ja avalikult on võimalik teada,
et Jumal on olemas. Ning võib veenduda selles,
et evangeeliumid räägivad tõelisest ajaloost.
Lühiajaliselt on eksisteerinud eksitee.
Maini lühidalt mõnd jumalatõestust lisaks sellele, mida öelda tahtsid.
Asume nende kallale. Hea küsimus. Üks on kosmoloogiline argument.
20. sajandil arendati üks üllatav teaduslik teooria -
suure paugu teooria.
Paljude meelest on see kristluse vastane.
Paljud ateistlikud astronoomid tunnistasid aga häbelikult,
et see ilmselt pole nii.
Fred Hoyle Cambridge'ist tõi põhjuseks,
et see meenutab liialt teoloogiat.
Maailmal on algus. Liikvel on anekdoot sellest,
et paljud astronoomid ronisid teadusliku tõendusmaterjali tippu
ja märkasid pahaselt,
et teoloogid olid seal istunud juba vähemalt 500 aastat.
Teine on kosmoloogiline peenseadistus.
Loodusseadustes on omadusi, nii et need võiksid asuda laial alal,
kuid kummalisel moel esinevad paljud neist väga väikeses vahemikus.
Ehk rahvakeeles on maailm niivõrd peenelt disainitud.
Jah. Nii peenelt disainitud, et elu on võimalik.
Väikseimgi nihe mõnes standardis tähendaks elu võimatust universumis.
Veidi lähemal või kaugemal Päikesele ja kohe elu lakkab.
Täpselt õige koht, õiged tingimused.
- Ja õiged vastastikused jõud.
On ka moraalne jumalatõestus.
Jah. Iga inimese moraalis
või teadvuses on arusaam õigest,
kõiki inimesi siduvast heast ja kurjast.
See on üks filosoofide lemmiktõestusi.
Kõikiühendava hea ja kurja kogemus on tõestus selle poolt,
et kõikvõimas Jumal on selle moraali taga ja selle allikas.
Neid tunnistusi on veel teisigi.
Esa Saarinen tõdeb paksus teoses "Lääne Filosoofia Ajalugu",
et pea kõik suurimaist käsitletud mõtlejaist uskusid,
et on olemas Jumal, kes on loonud maailma.
Jah. See on hea raamat,
kuigi teeksin mõningaid muudatusi.
On hea, et raamatu kirjutamise ajal
hindas Saarinen agnostikuna kõrgelt kristlikke filosoofe.
See näitab tema intellektuaalselt laia silmaringi.
Enne kui selle teema lõpetame,
kuna me ei saa täna jumaltõestusi põhjalikumalt vaadelda,
on veel üks küsimus.
Millest johtub või kuidas seletad seda,
et kogu filosoofia ajaloo suurimad mõtlejad usuvad Jumala olemasolu,
eksisteerib hulgaliselt tunnistusi mis tõestavad Jumala olemasolu,
kuid enamik arvab siiski, et usul pole teadusega mingit pistmist
ja teadus on seda ammu tõestanud. Võid uskuda, kui soovid;
see on täiesti subjektiivne sisetunne, ilma igasuguse faktilise põhjata.
Kust see tuleb?
Sellel on mitmeid allikaid.
Üks on ühiskonda tunginud valgustusaja ideoloogiad.
Teine asi on seotud kristlastega.
Eriti ärkamiskristlased on arvanud,
et kui hakkame Jumalat tõestama või räägime liiga palju doktriinist,
on see liialt surnud mõistuseusk.
Kuid see pole nii, sest ka Piibel räägib õpetusest,
ja nagu mainisime, räägib Piibel varjatult ka jumalatõestustest,
kuigi neid ei mõtestata seal lahti.
Mingil põhjusel oleme valgustusideoloogia alla neelanud,
ja peaksime sellest meelt parandama.
Peaksime püüdma parandada oma ratsionaalset mõtlemist.
Ei tohiks unustada südameusku,
mis on väga tähtis Jumala ligiolu ja koguduse osaduse kogemises,
kuid need pole teineteise vastandid.
Asume sinu uurimistöö juurde.
Teed väitekirja James Clerk Maxwelli teemal.
Kes on James Clerk Maxwell?
Kui küsida füüsikutelt,
siis on Maxwell üks maailma kolmest olulisimast füüsikust
kogu maailma ajaloos. - Kes need teised on?
Need on Albert Einstein ja Isaac Newton. - Muidugi.
Maxwell on neist vähimtuntud, kuid sama tähtis.
Einstein ütles, et tema seisab Maxwelli õlgadel.
Maxwelli suurim teene nö üldgeeniusena 19. sajandil
oli elektromagnetvälja võrrandite koostamine.
Tänu sellele sai võimalikuks ennustada täpselt valguse kiirust
ja hiljem tõestas Heinrich Herz tema teooriat praktikas.
Sellest sai alguse raadiolainete kasutamine ja raadioside areng.
Väga oluline elutöö.
Ka teda inspireeris paljuski tema kristlik usk.
Räägi sellest veidi.
Ta oli veendunud kristlane ja Šoti Kiriku liige,
kuigi ema anglikaani tausta tõttu oikumeenilise orientatsiooniga.
Ta elas tudengipõlves läbi midagi usulise uuenduse taolist,
või mingi ärkamise, kui ta mingis etapis tõsiselt haigestus.
Eriti pärast seda oli tal kombeks iga päev Piiblit lugeda,
selle algses kreeka keeles, mis tema hariduse tõttu võimalik oli.
Pärast abiellumist pidasid nad naisega kirja teel piiblitunde.
Nad lugesid Piiblit ja kommenteerisid, mida see nende elus tähendab.
Lisaks oli ta saanud Šotimaal pärandiks talu ja maa.
Seal pikki perioode elades pidas ta õhtuhardusi töötajaile ja perele.
Võiks öelda, et ta oli kristluse harrastamises äärmiselt eeskujulik.
Miski polnud vastuolus sellega,
et ta on maailma ajaloos kuulus teadlane.
Vastupidi. Need asjad toitsid teineteist.
Ta ise ütleb, et ammendas teoloogiast palju.
Ta on näide veendunud kristlasest,
kes tahab mõistuslikult uurida teoloogiat, filosoofiat
ja universumi imesid. Üks tema nägemusi,
mis oli väga tüüpiline tolle aja kristlikele loodusteadlastele,
oli nägemus Jumala kahest raamatust.
Jumal on andnud inimestele pääste eesmärgil Piibli,
ja teiseks kirjutas Ta oma tegude kaudu loodusraamatu.
Maxwell pidas loodust ratsionaalseks tervikuks.
See oli nagu raamat,
mis algas sissejuhatusest ja arenes peatükk-haaval edasi.
See pole nagu ajakiri, kus on killustatud artiklid,
vaid sihiteadlik raamat. - Mida ta sellega mõtles?
Ta mõtles, et see, mis loodusteaduses esmalt leitakse,
näiteks Newtoni seadused,
juhivad järgmiste seaduste juurde, ja meenutavad üksteist.
Üks hea näide selle kohta on minu meelest
elektrilaengute külgetõmbe seadus. Sa ei pea teadma, mis see on,
aga kui vahetad vaid mõne tähe, sarnaneb see gravitatsiooniseadusele.
See näeb samasusugune välja sarnaste võimsuste ja jagatistega.
Tol ajal arvati, et need seadused on üsna sarnased.
Maxwell muutis selle mitmekülgsemaks.
Ta võttis selle eeskujuks elektromagnetväljade võrrandites.
Magnetvälja mudel meenutas talle vedeliku voolamist.
Vedeliku voolamise kohta oli ühtteist teada.
Kuna Jumal on loonud ühtse maailma,
võib katsetada, kas see sarnaneb magnetväljaga.
Ja need sarnanesidki.
Kogu oma karjääri vältel kasutas ta seda analoogia-mõtlemist.
Loodusraamatut tuli lugeda ja uurida,
ning nagu ütlesid, kui midagi avastati, juhtis see järgmiste asjade juurde.
See oleks nagu kirjutatud lugemiseks ehk uurimiseks.
Näeme juba loomisloost alates, et maailm on loodud uurimiseks.
Inimese ülesanne oli loomadele nimed panna jms.
Jah. Harida ja hoida.
See on võimatu, kui sa sellest midagi ei tea.
Päris pimesi see ei õnnestu.
Isegi kui oleksid nagu Aadam enne langemist ja väga asjatundlik.
Asju peab ikkagi uurima.
Pead istutama midagi ja teadma, kuidas see kasvab,
muidu ei tule sealt midagi. - Täpselt.
Ta pidas ka Piiblit Jumala Sõnaks.
Jah. Ta uskus seda.
Tema nägemuse järgi Piibli suhtumisest loodusteadusse
tuleb võtta võrdluseks suured voolud,
mitte tuletada mõnest üksiksalmist mingit loodusteaduslikku fakti.
Ta ei mõelnud nii.
Ta elas 19. sajandi lõpul.
Üldiselt valitses tollal kultuuris
kristluse vastane vaimsus.
Jah. Eriti teaduses.
Viktoriaanlikul Inglismaal
ja eriti tollases teaduses.
Paljud ei pruugi teada, aga selle ajani arvati vähemalt Inglismaal,
et loodusteadus on lausa harduse harrastamine.
Paljud loodusteadlased pidasid end preestriameti pidajaiks.
Paljud loodusteadlased olidki tegelikult kirikuõpetajad.
Selle ajani oli loodusteadus avalikult kristlik tegevus.
Ja Inglise kirik toetas seda avali käsi.
Kuid seejärel, seoses erinevate ühiskondlike rahutute olude
ja mitme eri kirikkonna tõusmisega,
tekkis ateistide ja agnostikute grupp nimega X Club.
Seda juhtis Thomas Henry Huxley.
Nende sihiks oli muuta teadust nii, et see poleks enam kristlik,
vaid naturalistlik.
Kõik kristlik tuli loodusteadusest ebausuna ära koristada.
Selle ala mittekristlike tippteadlaste sõnul
oli see nende programm ja eesmärk.
Nad tahtsid muuta teadust ja koole, mis õpetavad, mis teadus on.
Õpikute ja katsete kaudu ja sobivate õpetajate nimetamisega.
See on ajalooürikuis kirjas. See polnud ebaseaduslik.
Mõnede sõnul oli see peaaegu nagu salaliit, aga mitte päris,
kuid siiski üsna jultunud ja küsitav projekt.
Maxwell ujus koos teistega vastuvoolu.
Nad tegid tippteadust kristlastena
ning ammutasid motivatsiooni usust, Piiblist ja kristlusest.
Päris võimas kutsumine!
Jah. Nad uskusid, et said Jumalalt kutsumise loodust uurida
ja olla professorid Briti tippülikoolides.
Nad moodustasid ebaametliku opositsioonirühma
vastukaaluks neile agnostikuile või õigemini naturalistidele.
Maxwell osales nende kritiseerimises.
Kuid nad olid vähemuses ega suutnud seda peatada.
Toimus ühiskondlik laviin ja paar füüsikut ei suutnud palju teha.
Kui mõne aastakümne pärast, ehk üsna pea,
uuriti füüsikute ja loodusteadlaste usu küsimust,
siis enim kristlasi oli just Briti füüsikute seas. Üsna huvitav.
Siin võib mingi seos olla.
Areopagi.fi peatoimetajana
tahaksid kindlasti meie ajalgi rohkem selliseid Maxwelle näha.
Tahaksin jah. Praegu on küll peatoimetajaks keegi teine,
aga akadeemikuna näeksin meeleldi,
et kristlased võiksid paremini tunda oma kutsumust teadust teha
või ka teistes ametites.
Eriti luterlastel on selleks head eeldused
ja see on meie kõigi ühisomand.
Jumal kutsub inimesi erinevate kutsumistega
Sul võib olla isa kutsumine või ema kutsumine
või mingi büroojuhi kutsumine.
Kõik maised ametid ja kogu su elu, kus suhtled teiste inimestega,
on Jumala antud kutse ja nii hoolitseb Jumal universumi eest.
Ka teaduse tegemine on kutsumus.
- Jah. Ja see taandub harimise ja hoidmise käsule.
See on aluseks mitmetele teistele kutsumustele ja üsna tähtis.
Räägime sellest ühes teises saates põhjalikumalt.
On ilmselt vaja mingit julgust tunnistada oma usku.
Nõuab usinust midagi uurima asuda.
Ja taas on vaja julgust,
et uurida midagi lähtuvalt oma maailmavaatest,
mitte mingi võõra nägemuse järgi.
Kristlasi kutsutakse julgele missioonile
ehk vastuvoolu ujuma.
Jah. Vastuvoolu ujumine on tähtis väljend.
Täna toimub Läänemaailmas suur sekulariseerimine.
See ei johtu teadusest, vaid teistest teguritest.
Selles ilmingus peavad kristlased julgust koguma.
Kui kõik teised on kõike avalikult, miks ei võiks meiegi seda olla?
Pluralistliku ühiskonna vaimus.
See kehtib samamoodi ka teadusmaailmas.
Seal võib ehk esineda suuremat sotsiaalset survet.
areiopagi.fi, mida oled aidanud luua,
on netileht, mille ülesandeks on julgustada kristlasi mõistma,
et akadeemilisel tasemel on palju kristlikke mõtlejaid
ning on häid argumente ja pole midagi häbeneda.
Täpselt. Kõige suhtes meie netilehel ei pea ühel nõul olema.
Kuid tahaksin rõhutada, et kristlus on ratsionaalselt usutav alternatiiv.
Kui tänased teadlased ei leia kristlasi oma praeguste kolleegide seast,
vaadake ajalukku.
Võtke kasvõi MAOL-i õpik ja tabelid, pange näpp suvalisse paika
ja üsna tõenäoliselt leiate mõne kristlase järgi nimetatud valemi.
Oleme teaduse ajaloos üsna kodus.
Teaduse kaudu kultuuri ehitamises osalemine on piibellik kutsumus.
Jah. Piiblist võib lugeda juudi pagulastest, kellele anti käsk,
vaatamata peaaegu hävitatuina võõral maal elamisele,
vähemuse ja tagakiusatuna
ja keset igasugust viletsust, millest meie oleme veel üsna kaugel,
taotleda selle linna ja riigi hüvangut, kus nad asuvad.
See käib meie kõigi kohta.
Aitäh, Miikka Niiranen!
Külastage veebilehte areiopagi.fi
ja uurige huvitavaid vestlusteemasid.
Pidagem meeles, et kuigi me pole veel nii suures viletsuses
nagu maapaos iisraellased, on meil sama kutsumus:
"Taotlege selle linna parimat, kuhu teid pannud olen," ütleb Issand.
Õnnistatud nädalat! Kohtume nädala pärast Piiblikohvikus!
Olen Leif Nummela ja teen Piiblikohviku saadet.
Kui saated on sind õnnistanud ja vaimselt aidanud,
kas kaaluksid kristliku teletöö toetamist?
Seda saab teha näiteks helistades TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevate või Eesti kanalite kaudu.
Nagu kõik töö, maksab ka kristlik teletöö. Sinu toetus rõõmustab meid!
Lisainfo: www.tv7.ee
Tõlge: Monika Jaaguri