PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Täna on mul huvitav külaline.
Tere tulemast, Teijo Peltola! - Aitäh.
Oled Soome Evangeelse Luterliku Kiriku Rahvamisjoni misjonitöö abijuht.
Olid varem kirikuõpetaja ja pastor.
Naasid hiljuti huvitavast riigist
ja ühest maailma põnevaimast kirikust.
Naasid Etioopiast ja Mekane Yesuse kirikust.
Mis kirik see on?
Mekane Yesuse Kirik on maailma suurim
ja vist kiireimini kasvav luteri kirik,
kus on ca 9 miljonit liiget.
Rahvamisjon on teinud Etioopias tööd tänavuseks 50 aastat.
Meil on selle kirkuga pikk ajalugu ja pikk ühine tee.
Nad on meile tähtsad koostööpartnerid.
See on üks näiteid, millest täna misjonimaailmas räägitakse,
et kui Lääne kirikud kaotavad liikmeid,
siis mõned Aafrika kirikud. samal ajal kasvavad.
Too selle kasvu kohta mõni näide. Mis mõõdus kasvust käib jutt?
Reisi vältel kohtusin mitmete koostöökiriku tegelastega,
sealhulgas Jimma sünodi ehk piiskopkonna piiskopiga.
Kui tema meeskonnaga vestlesime,
rääkis ta mõningaist arvudest.
Jimma piiskopkond on üsna noor - alles mõneaastane.
See tegutseb piirkonnas, kus domineerib islam.
See pole kerge tegevuskeskkond.
Piiskopkonnas on 137 kogudust
ja aastail 2015-2017
on kogudused kasvanud ca 23 000 uue liikme võrra.
See on üks kasvu näide.
Kolme aastaga 23 000 uut liiget!
Jah. Ühes piiskopkonnas, mis on üks nooremaid ja alles tegevust alustanud.
Jutlustasin ka tudengite koguduses,
mis asub ülikoolilinnas, kus elab paarsada tuhat inimest.
Jumalateenistusel olid peamiselt noored ja lastega pered,
mõnevõrra ka täiskasvanuid ja väga vähe eakaid.
Nad vabandasid rahva vähesuse pärast,
kuna kohal oli vaid 1500 kuulajat ja tavaliselt käib paari tuhande ringis,
kes on peamiselt tudengid ja ülikoolide õpetajad.
See annab mingi ülevaate tohutust kasvust,
kui tuleb inimesi, kellest mõned kuulevad evangeeliumi esmakordselt,
saavad ristitud ja astuvad koguduse liikmeks.
Vapustav kasv! Räägime põhimõtteliselt ärkamisest.
Pikalt kestnud jätkuvast ärkamisest,
mis on ka sihiteadliku töö tulemus.
Rääkisid evangelistidest.
Meie kontekstis kõlab see veidralt,
et suurel luteri kirikul on evangeliste,
kuid see on kindlasti üks kasvu saladus,
et inimesi läkitatakse ja määratakse teadlikult sellesse ülesandesse.
Nad saavad mingi koolituse ja lähevad evangeeliumi kuulutama.
Jah. Ühes praostkonnas,
mis on koguduste arvu suhtes Soome omadest palju suurem,
oli maakonna praost evangelistiks.
See räägib olukorrast, et kui on vähe koolitatud pastoreid,
on vaja evangeliste.
Tegelikult põhineb kogu selle kiriku struktuur mõtlemisel,
mis toetab kiriku kasvu.
Kui käib nii tugev ärkamine ja kasv, on kindlasti ka väljakutseid.
Millised on Mekane Yesuse kiriku suurimad väljakutsed Etioopias?
Etiooplased väljendavad seda nii, et räägivad kirkust linnuna,
kellel on kaks tiiba - evangeliseerimine ja diakooniatöö.
Sealses ühiskonnas ja keskkonnas on selge,
et kirik elab keset erinevaid ühiskondlikke probleeme,
nagu vaesus, vähene haridus jms.
Neil on inimlikud vajadused,
millest meil räägitaks kiriku ühiskondliku töö raames.
Samas tehakse julgelt Piiblile toetuvat evangeliseerimistööd.
Suurimad väljakutsed on seotud sellega,
et kui kirik kasvab nii võimsalt
ja töötajate haridustase on tihti üsna madal,
siis kuigi kirik kasvab, on kristluse tundmine üsna õhuke.
See väljendub erinevates äärmuslikes ilmingutes
ja eduteoloogias.
Seda näeb seal Soomega võrreldes täiesti erinevas mastaabis.
Seega on suurimaks vajaduseks piibliõpetus ja koolitamine.
Ja seda me toetamegi.
Rahvamisjon toetab Mekane Yesuse kiriku koolitusprogrammi
ja teoloogiaõpinguid
ning laste sponsorprogrammi kaudu ka üleüldist haridustaseme tõstmist.
Mekane Yesuse kirik palubki meilt,
et toetaksime neid Jimma piiskopkonna piirkonnas
piibliõpetuse ja piiblikooli arendamisega.
Need läbirääkimised käivadki.
Kas said mingi arusaama sellest, et kui tavaliselt räägitakse kasvust,
öeldakse, et võtmeks on näiteks kas lapsed või noortetöö
või mingi töömeetod,
siis mis on sinu arvates see saladus,
kui seda üldse eksisteerib, Etioopias?
Arvud räägivad enda eest.
9-miljoniline kirik nõudlikes ühiskondlikes tingimustes
räägib sellest, et kirik liigub edasi väga laial rindel.
Kui mõelda tollele Jimma tudengikogudusele,
siis selle pastor, piiskopkonna peasekretär ja piiskop
rõhutasid seda, et kogudus
ehk tagasihoidlikud 1500 tudengit ja õpetajat, kes kohal olid,
näevad neid ühiskonna tulevikuna
ja kristlike mõjuavaldajatena kõigil ühiskonna tasandeil.
Läkitav kogudus ehk kogudus, mis hoolitseb hästi õpetuse eest,
mis enda keskelt valib, koolitab ja kutsub vastutajad
ning saadab nad pastoreiks õppima.
Võiksin öelda pikalt teeninud kirikuõpetajana,
et meil oleks mitmest kirikust õppida.
Kuidas leiame ja kutsume tulevased kirikutöötajad ja pastorid
ning evangelistid ja misjonärid?
Läkitava koguduse roll
näib praegusest palju tugevam.
Seda võiksimegi minu meelest neilt õppida.
Asi pole üksnes ametivalikus.
Kõlab nagu oluline oleks ka
häbenematu ja julge usu avalik harrastamine.
Kindlasti. See imbub kirikust välja.
Mekane Yesuse Kirik teeb misjonitööd üha rohkem.
Hetkel on neil välismaal 17 misjonäri.
See on üks valdkond, kus meie ja teisedki arutavad nendega,
kuidas saame toetada Mekane Yesuse kiriku misjonitegevust
On selge, et nemadki on vastamisi
samasuguste kultuuridevaheliste mõjudega nagu meie.
Pole kerge teise riiki tööle minna,
kuid nad lähevad vapralt tingimustesse,
kuhu meil mingit asja pole.
Nad läkitavad misjonäre Euroopasse?
Jah. See on neil selgeks sihiks.
Tulevikus läkitavad nad kindlasti rohkemgi.
Hetkel on ressursid ebapiisavad.
Nende misjonistrateegiline mõtlemine on selgelt veel arenemisjärgus
ja nad töötlevad seda, kuid usun, et nad hakkavad tegutsema
etiooplaste kogukondade kaudu rohkesti ka välismaal.
Üks keskne teema uutes, kasvavates kirikutes on see,
et nad saavad omakeelse Piibli.
Kuidas sellega Etioopias lood on?
Minu teada räägitakse seal mitmeid keeli
ja on vaja mitmeid piiblitõlkeid.
Mekane Yesuse kirikus
on mitmed seotud piiblitõlkega,
ntks Wyclyffe, SIL jt.
Mekane Yesuse kirik on üks nende peamisi partnereid.
Oleme Rahvamisjonis algusest peale piiblitõlketöös kaasa löönud.
Meil on praegugi neis ülesannetes kaks töötajat -
Anna Vähäkangas ja Mirjami Uusitalo.
Kui Etioopias käisin,
kohtusime Mirjami tõlkemeeskonna ja tema koostööpartneritega.
Piiblitõlketöö kaugem eesmärk
on emakeelse koguduse sünd ja tugevnemine.
Sellest ma ei väsi kunagi rääkimast.
See on endiselt tohutu tähtsusega.
Soomlastena oma ajaloole mõeldes, teame emakeele tähendust.
Kuigi seal on teine kontekst, tegelevad nad samade küsimustega.
Tähtis on, et samal ajal, kui kirik tõlgib Piiblit,
võtab neid keeli õpetuskeelena kasutusele ka ühiskond.
Meil on näiteks olukord,
kus Mirjami Uusitalo töötab hetkel dirayta-keelse Piibli tõlkeprojektis
ja töötas varem konsokeelse Piibli tõlkeprojektis,
kus kogu Piibel valmib konso keeles järgmine aasta.
Sain tutvuda mõlemas keeles toimuva õpetajakoolitusega.
Kohtusin ca 30 põhikooliõpetajaga,
kes hakkavad järgmisest õppeaastast
õpetama kohalikus keeles riigikoolis.
See toetab kindlasti kohalike rahvuskeelte kasutamist.
Tahan tänada meie töö sõpru, kes mõistavad ja teavad,
et piiblitõlketöö kestab kaua, nõuab sitkust
ja toimub väga nõudlikes oludes.
Ehk juhitakse liiga vähe tähelepanu, et piiblitõlketööd toetades
toetatakse ka emakeelse koguduse sündi ja koguduste rajamist.
Mekane Yesuse kirikul on selle kohta väga tugev nägemus.
Pikaajalisusest rääkides
võib siin tegu olla tõesti 10-20 aastat kestva tööga,
mis nõuab ka töötajalt pühendumist.
See pole tavalise raamatu tõlkimine, vaid hõlmab ulatuslikku protsessi,
kui tõlgitakse terve Piibel või kasvõi ainult Uus Testament.
See nõuab pühendumist ja tiimitööoskust.
Tänapäeval on piiblitõlkimine tiimitöö. See nõuab mitmeid oskusi.
Vahel projektid katkevad ja jätkuvad hiljem taas.
Olulisim on see,
et piiblitõlketöö ja koguduseelu mõjutavad teineteist.
Tõlked võetakse kasutusele
ja need kinnitavad emakeelse koguduse sündi ja kasvu.
Nii mõneski olukorras on see evangeeliumi leviku eelduseks.
Kui kasutatakse vale keelt, ei puuduta evangeelium südant.
Igaüks võib kujutleda, et kui mul poleks kristlasena omakeelset Piiblit
ja peaksin lugema näiteks üksnes ingliskeelset või muud Piiblit,
siis milline see olukord oleks.
Milline pidu, kui sellistes oludes saab omakeelse Piibli!
Jah. See on pidu mitte üksnes Piibli kui raamatu puhul,
vaid Jumala Sõna kasutamise osas ka audio-visuaalselt.
Sügavam mõju keelele ja kultuurile on tohutu.
Tahaksin küsida sinult ka töö kohta immigrantidega.
Maailmas on käinud juba pikemat aega,
ja paljude väitel kestab veel kaua, võimas migratsiooniliikumine,
kus räägime miljonitest inimestest.
Soomegi on neist jõudnud väike osa ja käib pidev debatt.
Kuidas see migratsioon misjoniteemaga seotud on?
Ütleksin, et misjonitööga on traditsiooniliselt seotud
nö valdkonna- või tööpõllumõtlemine.
See on mitmes mõttes endiselt aktuaalne,
kuna saadame töötajaid teatud riikidesse
ja koostöövormidesse.
Kuid samal ajal on pikalt räägitud,
et misjonitöö suund on kõikjalt kõikjale.
Viimastel aastatel puudutab see meidki, nii et see vastab tõele.
Meil näeb seda nii, et varem oleme saatnud töötajaid
väga nõudlike tingimustega riikidesse ntks Kesk-Aasias.
Sinna on saadetud abitöötajaid, kes on tegelenud teatud projektidega,
kuid hetkel on need riigid meile praktiliselt suletud.
Praeguse seisuga on need rahvad tulnud meie juurde
või kuhugi mujale poolele teele vastu
ning on tekkinud ahel,
kus kohtame neid Kreekas, Saksamaal, Soomes
ja nendeni jõutakse ka meediatööga
SAT7 kanali ja saadete kaudu.
Ja muidugi siin Soomes.
Sellega seoses on mul üks lugu,
mis on seotud minu noorusega 1980. a-te keskpaigas.
1987. a õppisin teoloogiat ja osalesin ühe sõbraga operatsioonis
ajal, kus Euroopa oli jagatud raudeesriidega.
Kõik soomlased teadsid,
et endistes kommunistlikes riikides kiusatakse kristlasi taga
ja oleks võidud midagi teha.
Operatsioonis osales eri maade soomlasi,
kes tulid riiki tühja kaubikuga.
Samasse riiki tuli ka veoauto,
mis vedas ehitusmaterjale,
mille vahel oli kristlikku kirjandust, Piibleid ja muid abivahendeid.
Tulime oma autodega veoauto juurde kokkulepitud kohta,
kus koorem lastiti maha ja veeti kohalikele kristlastele.
Juhtus nii, et meid peatati.
Kui suundusime ühe Rumeenia kaubavastuvõtja poole,
peatas meid miilits ja palus avada pakiruumi.
Avasime. Miilits vaatas, et paberite järgi on auto tühi.
See toimus öösel.
Ta ronis üles, et taskulambiga asjade peale vaadata.
Auto oli laeni täis Piibleid.
Ta vaatas uuesti pabereid, kus seisis, et auto on tühi,
ja vaatas autot, mis oli asju täis ning ütles: "Võite teed jätkata".
30 aastat arvasime, et see oli ime, kus osalesime. Ja seda see oligi.
Vennad,
kes olid tulnud sinna veoautoga,
pidid välja mõtlema usutava loo, kuhu nende last suundub.
Ehitusmaterjalid jõudsid Kreekasse, kus neist ehitati hoone,
mis täna on kristlik keskus.
Mõtlesime 30 aastat, et need olid pakkematerjalid.
Veidi üle aasta eest, kui oma praegusel tööpostil alustasin,
sain sõnumi, kus oli pilt sellest hoonest Kreekas.
Pildi teinud töötaja rääkis,
et seal tegutseb kristlik keskus,
kus tol nädalavahetusel ristiti 12 Kesk-Aasiast tulnud inimest.
Kui mõtlesime sellele, mis toimub Soomes, Saksamaal
ja Kreekas pärast kõiki neid raskusi, pärast teenimistööd,
mida meie inimesed on aastaid isetult teinud
ja pärast kõike, mida on kogetud, tõdes töökaaslane:
"Kui suur on Arhitekt, kelle teenistuses me oleme!"
Kui ühined immigrantide töö sõpradega
aadressil www.suuressamukana.fi,
võib öelda, et ühined millegagi,
mida ükski misjonijuht ega tema abi pole suutnud välja mõelda.
Saame osaleda milleski, mida õnnistab Jumal.
Uskumatu, et see, mis teil oli algselt vaid rekvisiidiks,
kuhu Piibleid peita,
leidis Jumala plaanis lisaks Piibleile samuti kasutuse.
Seda kohtab jumalariigitöös ja misjonitöös tihti,
kuid ka inimsuhteis.
Kelle kõigiga on aastate eest kohatud,
kuid äkitselt ühendab Jumal niidid.
Siin näeb ka seda: "Ära põlga väikeste alguste päeva."
Mida see üks väike last ikka teeb?
See võib teha suuri asju.
Immigratsiooniteema puhul on nii,
et tihti tullakse maadest,
mis on traditsioonilisele kristlikule misjonitööle juba kaua suletud olnud.
Seal on saanud teha abitööd
arstiabi, hariduse, arenguabi vallas
kuid pole saadud teha mingit otsest kristlikku tööd.
Kuid nüüd tulevad nood rahvad siia, Saksamaale ja isegi Soome,
ning kuulevad siin vabalt evangeeliumi ja piibliõpetust.
Selle tulemusel on tuhanded tahtnud ristitud saada
ja hakata Kristust järgima.
Hiljuti käis saates Mari Turunen,
kes rääkis nende kristlaste kogemustest.
Kuidas saame toetada seda tööd, mis käib maades,
kuhu need inimesed on selgelt Jumalast saadetuina jõudnud?
Minu arvates algab kõik sellest,
et igaüks teeb tööd oma keskkonnas.
Nood inimesed esitavad väljakutse sellele, mida tähendab olla kogudus.
Inimesed, kes on kuskilt välja juuritud,
tulevad otsima kodu ja kogukonda.
Kogudus on enam kui kiriklik teenistus.
Kohalikus koguduses
kohtud selle inimesega inimesena
ja saad temaga ehk sõbraks.
See on ametioskust nõudev töö.
Immigrandid tegelevad tihti ühiskonda integreerumise küsimusega
ja osa saadetakse tagasi.
Juhataksin taas aadressile www.suuressamukana.fi,
kust leiab infot, kuidas toetada tööd immigrantidega
eestpalves ja ka aineliselt.
See kõik räägib mulle vähemalt kahest asjast.
Ühelt poolt on asju, mis ei muutu.
Näiteks Piiblit on tulnud tõlkida selle eksistentsi algusest peale.
Seda on tõlgitud teistesse keeltesse
esimesest Piiblist ja esimese Uue Testamendi koostamisest alates.
Samas elame keset võimsaid muutusi.
Immigratsioon, Aafrika kirikute tõus, Lääne kirikute langus.
Kuidas sa ise selles tervikus orienteerud?
Mida hetkel tähtsaks pead?
Igal asjal on oma aeg.
See, mis oli 30 aasta eest võimatu, on äkitselt võimalik.
Kuid me ei tea,
kui kaua on võimalik see, mis on võimalik täna.
See tähendab ärkvelolekut.
See tähendab, et peame palvetama, küsima ja õppima
ning püüdma mõista aega, mille keskel elame.
Immigrantide teema valguses olen kindel,
et inimlik häda ja tragöödiad,
mis on seotud paguluse ja varjupaiga otsimisega,
ei kao kuhugi.
Kui pikalt säilib vabadus,
mis hetkel Läänes eksisteerib
kuulutamiseks ja kristlusse pöördumiseks?
See pole iseenesestmõistetav.
Ütleksin nii,
et see pole meie jaoks vaid tegevus.
Tegeleme samade küsimustega, millega Mekane Yesuse kirik,
kust tänast teemat alustasime.
Kui oleme tugevalt Jumala Sõnasse juurdunud,
armastame Piiblit ja viime evangeeliumi kõigile,
siis peame vastu.
Aga kui õheneb piiblitundmine ja ligimisearmastus,
oleme ühtviisi altid samadele eksiõpetustele
kui praegu kasvavad kirikud.
Kuigi vastutan töö poolest operatiivse juhtimise eest,
siis püüan seda põhiasja meeles pidada.
Rahvamisjoni nägemus on:
"Piibel armsaks ja evangeelium kõigile".
Kui keskendume sellele
ning toetame tegevuskeskkonda ja muutusi õigesti, jääme kaardile.
Aitäh, Teijo Peltola. Õnnistust sinu tööle! - Aitäh.
Aitäh, head vaatajad! Õnnistatud nädalat!
Külastage veebilehte www.suuressamukana.fi
Nagu Teijo ütles:
Valvakem! Püsigem ärkvel meie ajal toimuva suhtes
ning olgem kohas, kuhu meid on mõeldud!
Kohtume nädala pärast Piiblikohvikus!
Tere, olen Leif Nummela ja teen Piiblikohviku saadet.
Kui oled Piiblikohvikust
või teistest kristlikest saadetest eluks ehitusmaterjali saanud,
kas kaaluksid selle töö toetamist?
Seda saab teha näiteks helistades TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevate või Eesti kanalite kaudu.
Lisainfo: www.tv7.ee
Tõlge: Monika Jaaguri