PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Täna jätkame vestlust Joosepi elust,
kes on üks Vana Testamendi tähtsamaid tegelasi.
Tere tulemast, teoloog ja piibliõpetaja Mailis Janatuinen! - Aitäh.
Oled kirjutanud paljudest piiblitegelastest.
Üks sinu raamatuid "Sangareid ja argpükse"
käsitleb kümne piiblitegelase lugusid. Ja hetkel on meil käsil Joosepi elu.
Rääkisime sellest juba ühes saates,
aga kui see jäi kellelgi vaatamata, leiab selle TV7 arhiivist.
Räägi, mis Joosepiga seni juhtunud on,
kui täna tema eluga jätkame.
Joosep sündis peres,
kus juba oli kümme poega
ja tema järel sündis veel üks.
Kuid peres oli neli ema, nii et peresuhted olid veidi segased.
Poisid olid üksteise peale kadedad ja isa hellitas Joosepit.
Vennad müüsid ta orjaks Egiptusesse, kus arenes märkimisväärne edulugu,
sest Joosepil läks kõik korda nii orjapõlves kui hiljem vangis olles.
Üks seltskonnadaam korraldas ta vanglasse 'me too' sarnase looga,
kus proua väitis, et teda ahistati, kui hoopis tema ise oli ahistaja.
Joosep oli viis aastat vangis olnud,
lootis sealt välja pääseda ja pidi pettuma, sest seda ei juhtunud.
Nüüd, kui siit jätkame, on ta 30-aastane
ja kodumaalt lahkumisest on möödunud 14 aastat.
Leebelt öeldes on Joosepi elu raske olnud.
Aga kui täna jätkame, on ta 30aastane
ja saab ühe päevaga vangist Egiptuse peaministriks.
Kuidas see võimalik on?
See saab võimalikuks,
kuna vaarao vangisolnud õukonnategeleasele meenus,
et ta kohtas seal heebrealast, kes oskas unenägusid seletada.
Unenägude seletamine oli tollal väga aktuaalne,
kuna vaarao oli näinud kaks kohutavat unenägu
ega osanud neid seletada.
Tal oli terve unenäoseletajate armee.
Need kutsuti kohale, kuid keegi ei osanud midagi öelda.
Siis meenus ülemjoogikallajale, et vanglas oli üks välismaa poiss.
Piibel räägib, kuidas ta sai uue soengu ja riided
ning toimetati kiiresti vaarao juurde.
Seal see Joosep seisis ja polnudki paadunud vangi moodi.
Tal oli eneseväärikus täiesti alles.
Ta läbis võimsa "ülikooli".
Tema vennad reetsid ta ja müüsid orjaks.
Seejärel peteti teda teist korda, kui Pootifari naine lasi ta vangistada.
Seejärel ta unustati sinna. Ja nüüd saab ta peaministriks.
Tal on selja taga võimas koolitus.
Kuid siit algab veidi teistmoodi elu.
Just. Nüüd tekib võimalus uhkeks minna
ja tegeleda lehmakauplemisega, et sellesse ametisse jääda.
Vaarao on unenägudele seletuse saamise pärast üliõnnelik.
Tegelikult juhtub see nii, et Joosep ei piirdu unenägude seletamisega.
Ta ütles, et unede järgi tuleb Egiptusse seitse viljakat aastat
ja seitse ennenägematut näljaaastat.
Joosep aga annab vaaraole nõu, ja polnud ilmselt tihti juhtunud,
kui keegi küsimata ütles, et tasub keegi ametisse nimetada,
kes koguks Joosepi arvutuste järgi 20 % viljakate aastate saagist
linnadesse ehitatavatesse salvedesse, et näljaaastatel süüa oleks.
Ta andis sellist nõu ja vaarao ütles, et tema ongi see mees.
Ta andis kohe Joosepile kuldsed aumärgid ja uhked rüüd,
ning sõiduvahendiks hoburakendi, mis oli Egiptuses kiiruselt teisel kohal
Veidi aja pärast oli tal ka naine
ja kaks poega.
Väga huvitav on see, mis ta poegadele nimeks paneb.
Vaarao annab talle naiseks seltskonnakaunitari,
kes on tegelikult ebajumal Ra preestri tütar Heliopolisest.
Tema nimi on Asnat.
Ta oli ilmselt päritolult ebajumalakummardaja,
kuid Joosep tõenäoliselt ei vaikinud, vaid rääkis oma Jumalast.
See ilmneb hiljem tema sulaste jutust.
Nii et pere sai tõenäoliselt usklikuks.
Talle sündisid pojad.
Oma töö tõttu sõitis ta Egiptuses ringi, ehitas viljasalvesid ja kogus saaki.
Kuid poegade nimede põhjal näeme, mis Joosepi südames toimus.
1. Moosese 41:51 ütleb:
"Ja Joosep pani esmasündinule nimeks Manasse, sest ta ütles:
'Jumal on mind lasknud unustada kõik mu vaeva ja kogu mu isakoja.'"
Kuni 30. eluaastani oli ta meenutanud oma isakodu ja probleeme.
Nüüd oli ta oma töö ja eluga nii rahul,
et ei pidanud sellele enam mõtlema. Seejärel sündis Efraim.
"Jumal on mind teinud viljakaks mu viletsusemaal!' (1Mo 41:52)
Joosep oli mõistnud, et vangla oli olnud "ülikooliks",
mis viis viljaka eluni.
Soovime tihti, et võiksime jumalariigis võimsalt vilja kanda ilma kannatusteta,
kuid see ei õnnestu.
Mis toimub samal ajal, kui Joosep saab vangla kaudu peaministriks,
tema vendadega?
Vennad abielluvad ja suguvõsa kasvab.
Jaakobil oli palju poegi. Kümme venda oli juba abiellunud,
noorim Benjamin, kelle sünnitusel ema suri, veel polnud.
Arvan, et vennad võisid vahel oma poegi vaadates mõelda:
Mis siis, kui keegi nendega nii käitub, nagu nemad oma vaese vennaga?
Nad võisid arvata, et Joosep on juba surnud.
Orja elu on ju raske.
Ja neil kajas kõrvus Joosepi viimane appihüüd.
Samuti näevad nad isa vananemist.
Siis tuleb vendade elupaigas suur näljahäda.
Jah. See tuli terves Lähis-Idas. Isegi Egiptuses,
kuigi see oli seal haruldane, sest Niilus ajas pidevalt üle kallaste.
Kuid ma ei tea, mis seal toimus.
Seitse aastat järjest!
Soomes oli vaid neli näljaaastat 1860. aastail.
Kolmandik rahvast suri.
Kui Joosep poleks unenägusid seletanud, oleks halvasti läinud.
Kuid näljahäda levis mujalegi, näiteks Kaananisse.
Hakati mõtlema, et tuleb minna Egiptusest vilja ostma.
Nüüd lähevad Joosepi vennad, kes ta Egiptusesse orjaks müüsid,
ise sinna, kus Joosep on saanud keerdkäikude kaudu peaministriks.
Arvan, et vendadele oli tabuks öelda 'Egiptus'.
Nad ei rääkinud sellest kindlasti 20 aastat, või mis sina arvad?
Kindlasti. Süütunne oli suur.
Kui isa palus neil Egiptusse vilja ostma minna, nad viivitasid,
kuni isa neid vihaselt käskis.
Siis nad läksid vaikides Egiptusse
ja Joosep oli kohal vilja müümas, kui nad sinna jõudsid.
Nüüd tuleb huvitav olukord.
Vennad ei tundnud Joosepit ära,
aga Joosep neid tundis.
Jah. Äkitselt ta nägi oma vendi
ja talle meenusid oma unenäod.
Olen jõudnud järeldusele, et Joosepi viha süttis viimast korda.
Ta oli võidelnud kibeduse vastu ja seda Issanda ette toonud.
Tal oli tõotus, et Issand käib temaga ja ta hoidis sellest kinni.
Ja ta oli näinud, kuidas Issand teda õnnistab.
Ta oli kuidagi kibedusest vabanenud
ja unustanud isakodu ning oma vaeva ja kurbuse.
Nüüd lahvatas see uuesti. Meiegagi võib juhtuda,
et kui oleme juba järje peal, lööb viha uuesti lõkkele.
Joosep ütles esmalt kolm korda vihaselt: "Olete spioonid."
Vennad kaitsesid end imestunult, et kuidas ta küll selle peale tuli.
Joosep lüpsis neilt kõik info välja, eriti huvitas teda, kas isa on elus
ja kuidas Benjaminil läheb.
Siis käskis ta noorima venna tuua.
Ükski vend ei läinud.
Nad ei tahtnud isa rohkem kurvastada, nii et Joosep pani nad vangi.
Ta kindlasti tahtis, et nad mõtleksid, mis tunne temal kunagi oli.
Kolmeks päevaks vangi. Mis siis juhtus?
Siis ütles Joosep, et kardab Jumalat ja mõistab,
et nad peavad perele vilja viima.
Kuid ta nõudis ikka, et nad tuleksid koos väikevennaga tagasi.
Nii karmi käsuga vennad lahkusid.
Esimene šokk tabab neid einestades,
kui nad leiavad moonakotist enda toodud hõbeda.
Joosep oli lasknud selle sinna panna.
Kuid siis ütlesid nad: Jumal on näinud meie süüd.
Kui inimene peidab sellist pattu,
ei tunnista seda ega saa andeks,
kui seda ei viida leivamurdmisele ja sellest ei vabaneta,
siis millegi juhtudes tuleb alati mõte, et Jumal maksab kätte.
Nii oli ka vendadega: "Jumal on näinud meie süüd."
Siis läksid nad isa juurde, kes kohkus:
"Kuidas te küll võisite lubada, et väikevenna kaasa viite?"
Sest Benjamin oli isa elu mõte.
Mis seal siis juhtus?
Nad sõid, kuni viljalast otsa sai
ja siis ütles isa, et ei lase Benjamini kuhugi.
Aga kui ta vaatas oma näljaseid lapselapsi,
mõistis ta, et peab siiski Benjaminil minna laskma.
Ta andis loa. Vennad lähevad tagasi
ja nüüd tuleb üks Joosepi elu imetabasemaid hetki.
Jah. Lugesin hommikul Joosepi loo Piiblist algusest lõpuni uuesti läbi
ja nutsin taas.
Nutsin ilmselt iga kord, kui rahvakooliõpetajad seda rääkisid.
Kas sina mäletad seda?
Joosep avaldab ennast vendadele.
Kui nood ei tunne teda ära ega tea, kes ta on,
siis ta esmalt eemaldub ja nutab.
Ta ilmselt ei suutnud seda kauem endale hoida.
Kibedus ja kõik muu vabanes.
Aga ta hakkas juba siis andestama.
Ta ilmutas ennast vendadele ja ütles, et on nende vend Joosep.
See on Jeesuse kõrval ilmselt üks Piibli dramaatilisimaid kohti.
Kuid enne seda pani ta vennad veel proovile.
Ta käskis oma sulasel panna väikevenna kotti
lisaks vilja eest makstud hõbedale ka ühe tähtsa karika.
Vennad asusid tagasi koduteele ja peagi ratsutas sulane neile järgi
ning tahtis uurida, kas nad varastasid selle karika.
Vennad olid nii kindlad, et midagi pole varastatud,
et lubasid kõik orjaks jääda, kui kelleltki midagi leitakse.
Sulane ütles: "Ei. Jääb vaid see, kes karika võttis."
Kõigi kotid tehti lahti ja lõpuks avati Benjamini kott,
kust leitigi karikas.
Nüüd nägid vennad juba vaimusilmas, kuidas nad isa ees seisavad.
Isa oli oma lemmikust noorima poja väga vastumeelselt teele saatnud.
Nad kindlasti arvasid, et isa sureb südamehalvatusse
ja nad põhimõtteliselt tapavad isa, kui ilma poisita naasevad.
Nad lähevad kõik tagasi Joosepi juurde
ja seesama Juuda, kes pani ette Joosep orjaks müüa,
pakkus ennast Egiptusesse jääma
ja palus, et väikevend tagasi isa juurde lastaks,
sest isa ei elaks seda üle.
Joosep pani vennad proovile,
et näha, kas nad on muutunud või lasevad väikevennal kannatada.
Ta märkas, et nad pole endised.
Juuda püüdis maksta ka Joosepi reetmise süüvõlga.
Täpselt.
Juudal oli endal samal ajal kodus kolm poega.
Kaks oli juba surnud või kuidas see täpselt oligi.
Ta mõtles, et ehk teised hoolitsevad tema pere eest,
kui ta Egiptusse orjaks jääb. Ta oli selleks valmis.
Kuid siis tuli hetk, kus Joosep avaldas oma isiku.
Ta rääkis, kes ta tegelikult on.
Ta ütles ühed Piibli imelisimad sõnad.
Lasen sul neid kommenteerida.
Joosep, kelle vennad olid müünud ja kes oli erinevaid asju kogenud
ning oli nüüd peaminister, avaldas vendadele oma isiku ja ütles:
"'Te mõtlesite küll mu vastu kurja,
aga Jumal pööras selle heaks,
et teha, mis tänapäeval ongi tehtud: hoida palju rahvast elus.
Ja nüüd ärge kartke, mina toidan teid ja teie väeteid lapsi!'
Ja ta trööstis ning rahustas neid." 1Mo 50:21-22
Jah. Tol hetkel purskas Joosep nii valjult nutma,
et käsutas kõik teised ruumist välja.
Seni rääkis ta egiptuse keeles ja nüüd vanas heebrea keeles.
See võis tal veidi raskendatud olla,
kuna ta polnud seda 22 aastat rääkinud.
Ta nuttis valjult ja ütles lõpuks, et tema on Joosep.
See on kindlasti vendade elus võimas šokk ja nad kohe ei taju seda,
enne kui Joosep käib neid ükshaaval kallistamas.
Ta ütleb kolm korda: "Mitte teie ei saatnud mind siia, vaid Jumal."
Ja ta peab neid lohutama,
sest nad ilmselt arvavad, et ta maksab neile kindlasti kätte.
Jah. Kuid see näitab, et Joosep oli kibedusest üle saanud.
Ta ütleb, et see oli Jumal, kes ta tegelikult orjaks müüs.
Nüüd küsin mina igalt vaatajalt:
Kas sina suudad öelda isiku kohta, kes sulle enim halba on teinud,
et see polnud tema, vaid Jumal?
Üsna radikaalne, kas pole?
Kuid see näitab, et Joosep oli tõesti andeks andnud.
Ta nägi, miks oli vaja teda orjaks müüa.
Et ta lahendaks kogu Lähis-Ida näljahäda
ning et Aabrahami sugu jääks ellu ja Messias saaks sündida.
Lähemegi selle juurde, sest aeg hakkab taas otsa saama.
Kuidas kõik need Joosepi ülidramaatilised sündmused,
kuna seejärel toodi kohale ka isa, mis viis vapustava taaskohtumiseni,
sest isa jaoks tõusis poeg otsekui surnuist -
kuidas on see kõik võrdpildiks Jeesuse elust?
Joosep on tõesti Piiblis Jeesuse eeltähenduseks.
Vanas Testamendis on eeltähendusi,
kus mõni isik kujutab, milline Messias saab olema,
või on selleks mõni institutsioon, näiteks tempel.
Joosep on seda nii, et esmalt on ta isa armastatud poeg.
Joosep saab kirju kuue,
kuid Jeesusel on õigsuse rüü.
Seejärel läheb ta vendade juurde, kes ei võta teda kaevu ääres vastu.
Talt kistakse too rüü, nagu Jeesuseltki, enne kui Ta tapeti,
ja Joosep müüdis orjaks. - Tema oma vennad müüsid ta orjaks.
Jah. Nagu Jeesus tuli taevast ja võttis orja kuju,
ütleb Filiplaste kiri.
Ja lisaks mängib rolli vennasuhe.
Jeesus ütleb jüngritele, naisjüngreile paasapüha hommikul:
"Minge rääkige mu vendadele!"
Enne seda polnud Ta neid vendadeks nimetanud,
kuid nüüd Ta tegi seda, teades hästi, mida jüngrid olid teinud.
Nad olid Ta juba reetnud ja maha jätnud.
Samal kombel on Joosep see vend, kes tõeliselt andeks annab.
Selgub, et kogu tema elusaatus
on mõeldud vendade ellujäämiseks.
Jumal kasutab kannatust päästeks.
Nagu Jumal kasutas Jeesuse ristilöömist
ja kogu Jeesuse elu, et meile päästet tuua.
Jah. Samal kombel on Joosep
ka Jeesuse eeltähendus.
Eluandja ja näljahädast päästjana.
Minu meelest on tore, et Joosep peab vendadele kinnitama,
et ärgu nad kartku, ta on andeks andnud.
Ta lubab hoolitseda nende ning nende naiste ja laste eest.
Samal kombel kahtleme meiegi pidevalt Jeesuse ja Jumala headuses.
Jumal tõesti armastab ja andestab. Me ei suuda seda uskuda.
Nagu nood vennad ei suutnud uskuda,
et too Joosep, kelle nad olid põhimõtteliselt mõrvanud,
kuigi teda küll ei tapetud,
kuid tema Egiptusse müümine tähendas sama -
nad ei suutnud uskuda,
et ta on tõesti kõigest halvast üle saanud ega maksa neile kätte.
See ilmneb veel 17 aastagi pärast, kui isa sureb.
Sel hetkel arvavad vennad veel, et Joosep maksab neile nüüd kätte.
Nad heidavad end tema ette maha ja lubavad tema orjadeks hakata.
Joosep hakkas nutma, ja seda öeldakse siin viimast korda,
ning ütles, et tema pole Jumal.
"Me ju näeme, et selle taga oli hea plaan."
Ta lohutab neid taas ja kinnitab, et ei kavatse kätte maksta.
Kui inimene ei maksa kätte ja tõepoolest andestab,
tähendab see, et ta loeb enda vastu tehtud halba heaks.
Vastasel juhul ollakse kibestunud. Aga kui ta mõtleb:
"Jah, ta käitus minuga väga valesti, aga kui ma andeks annan,
ma aktsepteerin oma elu ja seda, et minuga nii käituti."
Andeksandmine maksab. - Jah. See tähendab tagasiulatuvalt
teiste tekitatud kannatuste aktsepteerimist, ja ütlemist: Olgu nii.
Ja enam ei taheta rääkida halba neist, kes halba tegid.
See on ka üks tähtsamaid asju
Jumala andestuse mõistmiseks Jeesuses.
Jumala andestus pole tasuta. Ta ei anna seda niisama.
Selle hinnaks oli Tema Poja kohutav ristisurm.
Selle hinnaks oli Jeesuse veri.
Ja meile öeldakse Uues Testamendis,
et meid pole ostetud millegi tühise, vaid Kristuse kalli lepitusverega.
Selle hinnaks, et võiksime saada andestuse, rahu ja Jumala vastuvõtu,
oli Jumala Poja veri.
Uus Testament mainib, muide, Joosepit vaid ühe korra.
Oleks võidud tihemini öelda,
kui palju Jeesus oma esiisa Joosepit meenutab.
Räägi sellest.
See on Heebrealaste kirja 11. peatükis,
kus on Vana Testamendi usukangelaste nimekiri.
Seal öeldakse Joosepi kohta,
et ta tegi kõike usu läbi.
Joosepi kohta öeldi seal midagi üllatavat,
mida ei peetagi ehk suureks usuteoks.
Arvasin, et panin siia järje vahele, aga ei teinudki seda.
Heebrealaste 11:22 -
"Usus tuletas Joosep oma elu lõpul meelde
Iisraeli laste lahkumist ja andis käsu oma luude kohta."
See ei kõla erilise kangelasteona.
Joosep ütles vendadele enne surma, et tuleb päev, kui siit lahkutakse
ning keelitab neid mitte oma luid maha jätma.
- Miks see tähtis on? - Joosepist ei saanud egiptlast.
Kui ta sai surmani peaminister olla, kestis see ligi pool sajandit.
Me ei tea seda täpselt. Igal juhul oli ta Egiptuses tähtsuselt teine isik.
Ometi ei taotlenud ta Egiptuse kodakondsust.
Seda näeb sellest, et ta ei söönud egiptlastega samas lauas,
sest egiptlased ei söönud karjasrahvastega samas lauas.
Kõik tähtsad egiptlased lasid endale võimsad hauakambrid teha.
Need olid täis seinamaalinguid ja muid asju,
et neil toonelas hea olla oleks.
Joosep ütles, et tema luud tuleb alles hoida ja Iisraeli viia.
Ta panustas tõotatud maale.
See oli talle tähtis, et Jumal oli tõotanud maa tema esivanematele.
Kas see võib olla sümboliks sellest, et pääste tuleb juutidelt?
Et Kristus sünnib juutide keskelt.
Joosep tahtis oma luid sinna riiki. - Kindlasti. Sinna, kus sünnib Messias.
Lisaks ka seepärast, et tõotatud maa kujutas neilegi
seda uut lubatud taevast ja uut maad, mida meilegi.
Seepärast ta oma luid sinna tahtiski
ja kuidagi seostas ta selle uue tõotatud maaga.
Seal tuleb ülestõusmine. - Jah. Ja üks teema on veel see,
kuidas Joosep oma lapsi kasvatas. Manasset ja Efraimi.
Ta ei saatnud neid Egiptuse uhketesse ülikoolidesse,
nagu oleks võinud arvata, vaid onude juurde karjatamist õppima.
Egiptlased põlgasid seda. Kui nad 400 aasta pärast lahkusid,
olid Efraimi ja Manasse järglased sealsamas, kus teisedki.
Seegi näitab, miks Joosep usukangelane oli.
Aitäh, Mailis Janatuinen, et seletasid meile Joosepi elu.
Soovitan sinu piiblitegelastest rääkivaid raamatuid.
Kõigi elud on erilised, Joosepi oma aga üks erilisemaid.
Õnnistust sinu tööle ja välismaa õpetusreisidele! - Aitäh!
Õnnistust teilegi, head vaatajad!
Joosepi elu sarnaneb väga Jeesuse omaga,
kes kandis meie pärast sarnaseid kannatusi,
kuid ülendati seejärel ja annab nüüd meile patud andeks
ning lohutab meid
Jumala ülestõusnud Poja meelevallaga.
Kohtumiseni nädala pärast!
Tere, olen Leif Nummela ja teen Piiblikohviku saadet.
Kui sind on aidanud Piiblikohvik ja teised kristlikud telesaated,
kas kaaluksid annetamist nende toetuseks?
Võid helistada TV7 Eesti annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 euri.
Võid teha ka ülekande ekraanilolevate või Eesti kanalite kaudu.
Lisainfo: www.tv7.ee
Tõlge: Monika Jaaguri