PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast taas Piiblikohviku saatesse!
Elame ajal, mil maailmas liiguvad suured inimmassid.
Oleme Soomes teistmoodi silmitsi sellega,
et meie ümber on palju islamiusulisi moslemeid.
Peame tutvuma sellega, mida nad mõtlevad
ja peame mõistma, et võiksime kinni hoida oma usust
ning jagada seda õigel viisil julgelt ja armastuses.
Mul on täna külas Timo Keskitalo. Tere tulemast! - Aitäh.
Teed hetkel peamiselt moslemitööd.
Mul on jah selline tiitel. - Räägi, mida see tähendab.
See tähendab, et kohtun igapäevatöös peamiselt moslemitega,
keda huvitab kristlus
või kes on pöördunud kristlusse ja olen neile toeks.
Õpetan Piiblit otsijaile ja neile, kes on juba leidnud.
See on minu töö peamine osa. Lisaks on ka sellega seotud õpetamist
ja raadiotööd Radio Patmoses,
mis laiendab oma tegevust ja kus õpetan iga nädal,
kuidas Piiblit moslemeile õpetada.
See tööülesanne algas sul üsna hiljuti,
kuid sul on samas valdkonnas juba pikk kogemus.
Räägi, mida vastavat oled varem seoses moslemitega teinud.
Neid aastaid on kogunenud jah.
Alustasin misjonärina peamiselt moslemite seas
1985. aastal.
Üle 30 aasta. - Jah.
Oled olnud välismaal ja teinud seda tööd ka Soomes.
Oled tutvunud islami mõtlemisega. Sellest täna vestlemegi.
Räägime kõige kesksemast -
sellest, et moslemid usuvad tugevalt
viimasesse kohtumõistmisse. Selgita seda veidi.
Moslemite kohal hõljub pidevalt
too kohtumõistmise mõte, ootus ja kartus.
Kui jälgida noormehi, kes on muidu üsna vabameelsed,
ei hooli viiest palvekorrast päevas või paastumisest,
mille paljud vahele jätavad ja lihtsalt elu naudivad, eriti Läänes,
mõlgub neil siiski pidevalt meeles, et kunagi tuleb ikkagi kohtumõist.
Vahel olen seda vestluses moslemimeestega ära kasutanud.
"Kas siin Läänes on lõbus?
On ilusad naised ja viinast pole ka ära öeldud.
Nii mõnigi palvekord jääb vahele." Naerame selle üle veidi.
Seejärel ütlen tõsisemalt: "Aga võid just seetõttu põrgu sattuda."
Olen kohe nendega samal lainepikkusel.
Nad ei pahanda selle peale. - Ei.
Nad mõtlevad sellele pidevalt. See on tõsi.
Neid hirmutab mõte, et see võib tõesti nii minna.
"Ma pole täitnud oma usukohustusi ja olen teinud asju islamiga vastuolus.
Nii võingi põrgusse sattuda. Olen ise sama mõelnud," ütlevad nad.
Kui jõuame sellele süütundetasemele,
mis on seotud igavikunägemusega,
on see moslemeile normaalne mõtteviis.
See kõnetab neid ja on nende lainepikkusel.
Nad usuvad põrgusse. - Tõesti? - Jah. - Ja see on igavene?
Põhimõtteliselt ütleb Koraan, et see on igavene,
kuid paljud ütlevad, et vahel kastetakse mõned sinna veidikeseks.
Koraan ütleb siiski, et põrgu on igavene.
Nad on hämmingus, kuuldes, et kristlanegi usub põrgusse.
Olin kord Suomenlinna kiriku ees ja kutsusin inimesi kirikusse.
Sealt käib turiste mööda ja üks moslem jäi minuga vestlema.
Jutt läks igavikuperspektiivide ja ka põrgu teemale.
Ütlesin, et põrgusse satub see, kes teeb pattu
ning igavene hukkamõist on hirmuäratav asi.
Too moslemimees võttis mul käest kahe käega kinni ja ütles: "Aitäh.
Ma ei teadnud, et kristlased usuvad põrgusse.
Oled esimene, keda kohtan, kes usub. Olen selle eest tänulik."
Tänapäevaelu jälgides tekibki mõte, et pole palju neid, kes põrgut usuvad.
Kas islamis usutakse ka taevast?
Teisel moel. Moslemid usuvad paradiisi.
Hea moslem loodab paradiisi jõuda.
Kui täpne olla, ei usu moslem, et ta iial taevasse pääseks.
Küll aga paradiisi. Taevas on olemas, kuid seal asub Jumal.
See ongi huvitav. Jumala juurde ei pääseta isegi pärast surma. - Ei.
Ei. Vaid üks on Jumala juurde pääsenud.
Muhamed ise? - Ei. Tema pole sinna pääsenud.
Isegi mitte oma öisel rännakul, kui ta oma hobusega paradiisi tõusis.
Ta ratsutas paradiisi eri korrustel ja kohtus seal prohvetitega.
Kuid taevasse ta ei pääsenud.
Taevasse, Jumala juurde, on läinud ainult Jeesus Kristus, väidab Koraan.
Tuleme selle juurde veel tagasi. Islamis on ka mõiste,
et viimsepäevakohtus avatakse raamatud. Mida see tähendab?
Koraani järgi kaalutkase lõpuks kõik inimeste teod ja mõtted,
ka sinepiseemne suurused.
Viimasel kohtupäeval avatakse raamatud ja vaadatakse,
mida inimesed on teinud.
Piibli mõtte raamatute avamisest leiab ka Koraanist.
Viimasel kohtupäeval uuritakse raamatupidamist.
Kõik inimeste teod, sõnad ja mõtted vaadatakse üle. - Ka kõige väiksemad.
Neil on ka mõiste nagu 'heade ja halbade tegude kaal'.
Jah. Inglid tegelevad raamatupidamisega
ning koguvad häid ja halbu tegusid.
Su paremal käel on ingel, kes kogub raamatusse head teod
ja vasakul on ingel, kes paneb kirja halvad teod.
Moslem räägib palvetades nende inglitega
ja palub raamatupidamises soosingut,
et kaalukauss viimsepäeval soodsas asendis oleks.
Enamik moslemeid mõtleb nendele kaalukaussidele,
kus viimsepäevakohtus kaalutakse, kas häid tegusid on rohkem kui halbu.
Kuid inglid panevad neid pidevalt kirja.
Siinkohal tekib kohe otsustav küsimus.
Mille järgi osad asjad heasse ja teised halba kaalukaussi lähevad?
Sest oleks vaja ju head kaalukaussi täita?
Koraan mainib kahes kohas,
mis selleks kriteeriumiks on.
Soomekeelses Koraanis öeldakse otsus,
seda isegi suure algustähega: Otsus.
Kui mingi tegu on piiripeal,
peab millegi alusel otsustama, kuhu see läheb.
Tuleb leida nö nullpunkt,
kust algavad miinus- ja plussmärgiga teod.
Nullpunkti kriteeriumiks olev otsus, mida Koraan kaks korda mainib,
on antud Moosesele ja Aaronile.
Kuid ei öelda, mis see on. Öeldakse, kust selle leiab.
See otsus on antud Moosesele. - Tema otsustab?
Talle on antud otsuse võti, temale on öeldud otsus, kriteerium.
Kuuleme siis temalt, kuidas läks? - Jah.
Seega tuleb uurida, mis siis Moosesele räägitud on.
Koraan annab vaid vihje: Mine ja uuri. Otsi Mooses üles. Mooses teab.
Kust ma Moosese leian? - Piiblist.
Selge.
Piiblis avaldatakse meile, mis on Moosesele antud kriteerium.
Kuid Koraan annab vaid vihje nagu orienteerumisvõistlusel:
Otsi Mooses üles.
Mida vastad, kui vestluses siia jõuad?
Kas tahaksid teada?
Mina tean. Mul on Piibel. See on seal kirjas.
Kas sinagi tahaksid ehk teada? ütlen moslemeile. Nad vastavad 'jah'.
Mis sa siis teed? - Võtame Piibli välja.
Vaatame, kuidas 3. Moosese raamat
Moosese seaduse kokku võtab.
Jumal ütleb seal: Mina olen püha.
Issand Jumal on püha. Olge teiegi pühad.
Jeesus tsiteerib seda peaaegu sõna-sõnalt,
kui Ta Moosese seadust seletab.
Matteuse evangeeliumi 5. ptk lõpus
võtab Jeesus kokku Kümme käsku ehk Moosese seaduse ja ütleb:
Olge täiuslikud nii nagu teie Taevane Isa on täiuslik.
See on kriteerium. See on nõue. See on nullpunkt.
See on see, mida meilt nõutakse.
Selle järgi otsustatakse, mis on head ja mis halvad teod.
Piiblis on nullpunktiks täiuslikkus? - Ei midagi vähemat.
Seega pole kellelgi mingit võimalust. - Jah. - Kõik ju mõistavad seda.
Iga moslem, iga kristlane, iga inimene maa peal mõistab,
et mul pole mingit võimalust täiuslik olla.
Aga kui see on nõue ja sa seda ei täida, läheb sul halvasti.
Nagu mõnel sisseastumiseksamil.
Tahad teada vähimat punktisummat, millega sisse saab.
Laisad nagu me oleme, sihime seda väikseimat punktidearvu.
Kuidas kõige odavamalt paradiisi pääseda?
Madalaim punktidearv on täiuslikkus.
Veatus. - Jah. Sellega saab suurivaevu sisse.
Vaatleme neid kaalukausse.
Kui on juhtunud, et oled elanud patuta elu
ja vaid korra elus eksinud,
kui tekkis see õnnetu mõte,
see sinepiseemne suurune patumõte,
siis kuidas sa selle korvad ja kaalukausi tasakaalu saad?
Peab olema mingi tegu, mis on parem kui see nullpunkt.
Peab olema mingi plussmärgiga tegu.
Peab olema parem kui Jumala pühadus ja täiuslikkus.
Tee seda ja taas ongi tasakaal. Kas pole nii?
Kust ma sellise teo leian? - Eks ole.
Lootusetus muudkui kasvab.
See on sama võimatu.
Kuid aus.
Moslemid on asjast aru saanud. Neil on õigus.
Teod kaalutakse, raamatud avatakse ja on antud otsus, mis on kriteeriumiks
mille järgi need kaalutakse. - See on täiuslikkus.
See on hindamise aluseks. - See ongi halb uudis.
Sealgi usutakse viimsepäevakohust,
kuigi äsja ütlesin, et tänapäeva jutlusi kuulates seda ei arvaks.
Nad usuvad tõeliselt põrgut, igavest, lõputut piinlemist
ja samas igavest Jumala juures olemist Taevas.
Ja mis on kristluse järgi kriteerium, mis otsustab, kuhu sa lähed?
Sama asi. Otsisime Piiblist kriteeriumi.
Käsuseaduse, Jumala seaduse järgi on see täpselt nii.
- Täiuslikkus.
Jumalale kõlbab üksnes see. Kui oled täiuslik,
elad püha, patuta elu, sul pole miinusmärke
ja see kõlbab Jumalale, siis pääsed. Paulus ütleb Roomlaste kirjas,
et nii teenib inimene Jumala soosingu ja igavese elu.
See on äärmiselt huvitav.
See tähendab, et Piibel toob moslemid, kristlased ja teised kohta,
kus nad on silmitsi faktiga, et neid ootab viimsepäevakohus,
kus on võimalik sattuda põrgusse või pääseda taevasse,
ja nad peaksid olema täiuslikud, et taevasse pääseda.
Kõiki inimesi maa peal ootab see kohtuotsus
ja raamatud avatakse. Ja kellelgi pole vähimatki võimalust.
Raamatuis kirjutatu üle mõistetakse kohut vastavalt tegudele.
Vana Testament ütleb, et inimeste üle otsustatakse nende tegude järgi.
Sama ütleb korduvalt ka Uus Testament.
Viimsel kohtupäeval mõistetakse meie üle kohut meie tegude järgi.
"Igaüks saab kätte, mida ta ihus olles on teinud."
Kohut mõistetakse tegude alusel. Nii õpetab Piibel ja see on julm sõna.
Selle ees jääb inimene hätta. Selle eest pole pääsu.
Piibel õpetab seda selgelt.
Jõudsime huvitavasse olukorda.
Enne kui keegi helistab ja ütleb, et õpetame siin uskumatuid asju,
siis seda nimetab Piibel
ja kristlik õpetus käsuseaduseks. - Jah.
Ja paljud moslemid mõtlevad, et kristlastel on kergem seadus.
Nad mõtlevad:
"Islam on karm ja nõudlik. Ma ei suuda korralik moslem olla.
Hakkan õige kristlaseks. Nende elu ja seadus näib palju kergem olevat.
Mida Piibel nõuab?"
Ja siis nad kuulevad seda. "Ei! See on veel karmim.
See on ju täiesti võimatu! On see tõsi?" On jah.
Seda ei mõista paljud kristlasedki,
vaid mõtlevad, et kui elan üsna head kristlaseelu,
kui olen südamest tõeliselt andunud, siis pääsen viimsepäevakohtus.
Nad mõtlevad, et on piisavalt head.
"Mul pole liiga palju suuri patte." - "Olen keskmisest parem."
Nad mõtlevad: "Jumal peab ju kuidagi taeva täitma.
Mingi protsent peab ju kohale jõudma
ja teistega võrreldes on mu protsendid üsna head.
Küllap olen piisavalt hea." Ei.
Jumal ei pea taevast kuidagi täitma.
Kõik inimesed jäävad selle mõõdupuu järgi taevast välja.
Taevas jääb tühjaks. Jumal võib seda endale lubada.
Aga kristluses mõned pääsevad taevasse. - Jah.
Kuidas see võimalik on?
Ilmutusraamatu 20. ptk ütleb, et avatakse raamatud.
Surnute üle mõistetakse kohut selle järgi, mis raamatuis kirjas,
vastavalt tegudele. Siis öeldakse, et avatakse teine raamat.
See on vapustav uudis. Avatakse teine raamat!
Mis selles teises raamatus on? Seal pole kirjas teod.
See teine raamat on Eluraamat.
21. peatükis öeldakse, et see on Talle Eluraamat.
13. peatükis öeldakse: Tapetud Talle Eluraamat.
Kes on see tapetud Tall, kelle elust see raamat räägib?
See on Jeesus Kristus. Ja mis seal kirjas on?
Peale selle, et see on tapetud Talle, ohverdatud Jeesuse Kristuse elu,
on selles ka nimed.
Tavaliste inimeste nimed.
Kes on kirjutatud Jeesusesse. Oleme Jeesuse raamatuis.
Neid, kelle nimed on Eluraamatus, ei heideta hukatusse.
Siit piir jooksebki. Ja miks?
Suurim põhimõte on selles, et Jumal mõistab kohut tegude järgi.
Lõplik küsimus on aga selles, kas sinu tegude
või tolle ainsa tegude, kes kriteeriumile vastab,
ehk Jeesuse Kristuse tegude alusel.
Ainus, kes elas patuta ja püha elu, kelle kohta Jumal ütles:
See on minu armas Poeg, kellest mul on hea meel.
Ainus, kes oli täiuslik. - Ta kõlbab mulle.
Inimkonna alguses ütles Jumal pärast Aadama loomist: Väga hea!
Väga hea. Siis aga langes Aadam pattu.
Ja põlvkond põlvkonna järel uuris Jumal, kas keegi kõlbab. Aga ei.
Kuni tuli Jeesus ja Jumal ütles: Kõlbab.
Selle Jeesuse tõttu kõlbame ka meie. See on vapustav uudis.
Islamis ja ka Vanas Testamendis ja terves Piiblis
oleks nagu kaks teed ja sa võid mõlemat katsetada.
Üks tee nõuab sult ise täiuslik olemist.
Sel teel mõistavad kõik, et jäävad taevast välja.
Aga on ka teine tee.
Anniks õigsus.
Usun sellesse Jeesusesse, kes elas minu eest täiusliku elu.
Jah. - See on võimas uudis. On jah.
Minu arved lähevad tema aadressile ja tema palk tuleb minu arvele.
Suurepärane!
Kardan, et üsna mitmed kristlased on tegelikult moslemid.
Nad mõtlevad, kuidas oma kaalukaussi kuidagi tasakaalu saada
ega mõista, et tuleb olla kas täiuslik
või oma õigsus täielikult hüljata ja loota teise õigsusele.
Oma õigsus pole halb, kuid see ei päästa. Sellest ei piisa.
Inimesel on loomulik mõelda,
et tuleb olla piisavalt hea oma tegude alusel.
Põhimõtteliselt baseeruvad sellele printsiibile kõik usundid
nagu ka enamik nn kristlastest.
Üks moslemist sõber ütles hiljuti ühele mu sõbrale,
et ta loobus islamist, nagu sa äsja ütlesid,
kuna sel on liiga kõrged nõudmised ja ta mõistab, et ei suuda neid täita.
Nüüd tahtis ta teada, kui palju nõudeid tuleb kristluses täita
et taevasse pääseda.
Kardan, et paljud kristlasedki mõtlevad:
Kui palju pean tegema või täitma, et taevasse pääseda?
Kui Jeesuse juurde tuli rikas nooruk, kes oli enda väitel täitnud kõiki käske,
ei teinud Jeesus mingit kompromissi, vaid ütles:
Tee seda, mida sa ei suuda. Tee, mida sina ise ei suuda.
Seejärel osutus too nooruk modernseks kristlaseks,
kes ütles Jeesusele hämmastunult:
Ma olen neid lapsest peale pidanud. - Täpselt. "Olen üsna hea."
Jeesus ütles midagi üllatavat, mis hämmastab paljusid lugejaid.
Jeesus ütles talle:
Mine ja müü kõik, mis sul on. See on ainus, mis sul puudub.
Ta oleks nagu täitnud 99,9% käske
ja kui ta selle ühe teo veel teeb, pääseb ta sisse. Miks?
Jeesus ütles ainsa asja, mille suhtes Ta teadis, et nooruk seda ei suuda.
Ta saatis noormehe minema. Murelikult.
Mitte uhkelt ega pahaselt, vaid murelikult.
Jeesus võib endale lubada inimese lootusetusse juhtimist.
Et inimene mõistaks, et ei suuda iial oma tegude alusel taeva pääseda.
Sest enne seda evangeelium ei kõlba
ja inimene ei saa enne selle suhtes ilmutust.
Kui räägitakse islami ja kristluse erinevustest,
oleks hea rääkida ka nende sarnasustest.
Seaduse ees oleme kõik samal joonel.
- Täpselt. Ja püüame kompromisse teha.
Nii moslemid kui kristlased püüavad leida mingit vahendit,
mille abil kõlvata. Kuid seda pole.
Seda võimalust pole.
Seepärast on põnev ja lohutav rääkida moslemiga põrgust,
mis on kristlastega üsna raske.
Moslemiga võib jõuda sellesse lootusetusse punkti,
kus saab esitleda evangeeliumit kogu selle kirkuses ja üllatavuses.
Ehk avada see teine raamat.
Nüüd mõistame, miks Jeesus ütleb:
Ükski ei saa Isa juurde muidu kui minu kaudu!
Täpselt. Ja kui naasta veel moslemite usu juurde,
et Jeesus on läinud Taevasse Jumala juurde,
siis loomulikult ei saa keegi minna Jumala juurde Taevasse
peale selle, kes on püha ja patuta.
See on Jeesus Kristus. Kuid toosama Kristus ütles meile:
"Olen teile aseme valmistanud, et teiegi oleksite, kus mina olen."
Ehk Isa juures. - Temas on pääste ja andeksandmine.
See ei vii mitte üksnes paradiisi, vaid osadusse Jumalaga Taevas.
See on inimese sügavaim igatsus. Inimene tahab osadust Jumalaga.
Olgu see moslem, kristlane, budist või kes tahes.
Inimene tahab sisimas osadust Jumalaga
ja vaid Jeesus annab selleks lahenduse ja võtme.
Aitäh, Timo Keskitalo, et meenutasid seda keskseimat küsimust.
Meil on pääste ainult Jeesuses. Õnnistust sinu töösse ja ellu! - Aitäh.
Aitäh, head vaatajad! On vapustav mõelda,
et me kõik, alates minust, seisame kord viimsepäevakohtus,
ja mul pole mingit võimalust. Ära solvu, kui ütlen: Seda pole sinulgi.
Välja arvatud Jeesuses.
Üksnes Tema, üksnes Tema teod, Tema puhtus,
mille Ta kingib mulle usu eest, tasuta, annina.
See on evangeelium. Hoiame sellest kinni.
Rõõmustagem sellest ise ja jagagem ka moslemeist naabritega.
Õnnistatud nädalat! Kohtume nädala pärast Piiblikohvikus!
Televisioonitöö on koostöö.
Kui minul on stuudios külaline,
on kaamerate taga ja mujal veel mitmeid teisi tegelasi.
Seda tööd ei saa teha ilma teisteta ega ka sinu abita.
Võid toetada TV7 Eesti tööd,
helistades annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 eurot.
Lisainfo: www.tv7.ee
Piiblikohviku saadet saad toetada
ekraanilolevate pangakanalite kaudu.
Õnnistust sinu ellu!
Tõlge: Monika Jaaguri