KUIDAS ISLAMISSE SUHTUDA?
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Täna räägime islami ja kristluse suhtest.
Kuidas peaksime kristlastena islamisse suhtuma?
Stuudios on Johan Candelin. Tere tulemast! - Aitäh!
Töötasid esmalt pikalt kirikuõpetajana.
Hetkel töötad muuhulgas ka First Step Forumis.
Mis töö see selline on?
Selles võrgustikus on kristlikke parlamentääre,
suursaadikuid, endiseid peaministreid ja Obama pastor.
Püüame ära hoida konflikte võimalikult varases etapis
ja ehitada kristlikke sildu sinna, kus neid pole.
Kas räägiksid ka oma tööst Märtritekiriku Sõprades?
Töö algas 1982. a,
kui kommunistlikud riigid piirasid usuvabadust.
NSVL-is käis tollal tagakiusamine
mõnetunnise autosõiduteekonna kaugusel Helsingist.
Täna ähvardab paljudes maades kristlasi islam.
Töö käib juba üle 35 aasta.
Mõlemad sinu töökohad
viivad sind kõikjale maailma.
Sul on palju huvitavaid sidemeid.
Sul on muuhulgas sama nõunik kui president Obamal.
Kuidas see juhtus ja kellega on tegemist?
See on dr Joel Hunter, ühe Florida kiriku pastor.
See on äratuskristlaste kirik,
mis on USAs ja mujal välismaal uusi kogudusi alustanud.
Viimasel kohtumisel rääkis ta, et aasta on olnud keskmine.
Nad olid alustanud eelmisel aastal 156 uut kogudust.
Ta on tore mees ja oli ka president Bushi nõuandja.
On põnev näha, kas ta hakkab nõu andma
ka Clintonile või Trumpile.
Oled saanud oma reisidel rääkida kristlikust usust
tuhandeile moslemeile. Kuidas see juhtus?
- Jumal on uksi avanud.
Olen mõistnud,
et moslemeile tuleb alustuseks austust avaldada,
mitte muutuda uhkeks, mõeldes, et meil on tõde
ja neil üksnes vale. Neid tuleb respekteerida inimestena.
Uksed avanesid Musta mere kaldale Gruusiasse,
mis asub Ukrainiast lõunas ja Türgist põhjas.
Seal hävitas kristlik valitsus ühe mošee minareti.
Helikopteritäis maskis sõdureid tõmbas selle maha.
Kui minuvanused moslemionklid püüdsid torni kaitsta, neid löödi.
Juhtum oli suur katastroof. Imaam sai infarkti.
Valitsus tegutses ebaseaduslikult.
Sõitsin sinna ja vestlesin päev läbi imaamiga.
Ta ütles, et ühendust võetakse Tšetšeeniast ja Iraanist.
Sealsed noorukid tahavad tulla relvadega islami au kaitsma.
Lubasin aidata neil minareti ära parandada,
kui ta vastab eitavalt neile, kes tahavad relvadega tulla.
Sel juhul ründaks valitsus karmilt. Ta lubas ja lõime lepinguks käed.
Alustasime kampaaniat, milles osalesid paljud.
Kahe nädala pärast oli palvetorn tagasi omal kohal.
Nad andsid mulle meie töö eest autasuks medali.
Kuulsin, et pidin rääkima õhtul poisteinternaadi 70 moslemipoisile.
Küsisin, kas on midagi, mida ei tohiks öelda.
"Võid vabalt rääkida", vastati.
Rääkisin usust Jumalasse ja Jeesusest.
Rääkisin tõest ja ühiskonnast, kus kõigil on vabadus.
Nad ütlesid: "Homme saad rääkida pealinnas 120-le õpilasele."
Mu kõne olevat veel parem olnud, kuna ma polnud nii väsinud.
Nad kutsusid mind järgmisel aastal kõnelema 3000-le.
Kjell Magne Bondevik Norrast tuli kaasa.
Rääkisime Jeesusest kui meie pattude lunastajast.
Rääkisime lugupidavalt,
mitte süüdistades, oma usust.
Olime valmis ka kuulama, mida nemad usuvad.
Saime tunnistada televisioonis. Saade kanti üle Türgis ja Iraanis.
Uksed avanesid, kui nad nägid, et tahtsime neile head.
Nad olid kohanud purjus kristlastest politseinikuid,
kes peksid moslemeid, keda tänaval nägid.
Ütlesime, et see pole kristlus, vaid poliitika,
mis kristlust ära kasutab.
Tahtsime näidata neile tõelist kristlust.
Maailm januneb tõelise kristluse, armastuse ja austuse järgi.
Kui oled osalenud sellistes olukordades,
siis mida üldinimlikku oled ka Soomele mõeldes õppinud?
Absoluutset respekti ja praktilist abiandmist.
Sooviksin muidugi, et kõik usuksid Jeesusesse.
Kuid me ei saa ära kasutada
näiteks põgenike rasket olukorda
ja neile kristlust peale suruda. See pole kristluse vaim.
Peame armastama kõiki, tegema neile head
ja lootma sellele, et Püha Vaim avaldab mõju.
Tema teeb töö ära. Inimesed vajavad respekti ja armastust.
Kui moslem, kellel on kristlusest vale arusaam,
kohtab Soomes sügavat armastust ja hoolimist,
juhtub midagi tema südames.
Hetkel on moslemid suurte küsimuste veerel.
Kulisside taga arutatakse terroriaktide tõttu,
mis islam tegelikult on.
ISIS on tapnud palju rohkem moslemeid kui kristlasi.
Arvame, et ISIS on Lääne ja kristluse vastu,
kuid tegelikult on ISIS terve maailma vastu.
Moslemeil on ISISest veel raskem aru saada kui meil.
Peame tegema koostööd, et ära hoida vägivallateod,
mida nägime Pariisis ja Brüsselis.
Unustame kergelt põhiasjad nagu Jeesuse õpetuse selle kohta,
kuidas kohelda teeveerde jäetud hädalist.
Paljas jutt ei aidanud.
Siis tuli keegi, kes aitas meest ja maksis tema eest arve.
Jeesus õpetab selgelt,
kuidas raskustesse sattunuid kohelda.
Lugu halastajast samaarlasest räägib kolmest eluhoiakust.
Röövel ütleb: "Sinu oma on minu oma. Ma võtan selle."
Nii algavad sõjad nii maailmas kui kodus. Võetakse teise oma.
Teine hoiak on religioossus:
"Minu oma on minu oma."
Preester läks mööda, kuna pidas hädalist väärusuliseks.
Soomlased mõtlevad täpselt nii: "See pole minu probleem.
See, mis on meie, on meie. On loteriivõit sündida Soomes.
Pole meie asi, kui inimesed mujal kannatavad."
Kolmas hoiak on Jeesuse hoiak: "Minu oma on sinu oma."
Usume heldesse Jumalasse, kes andis oma Poja ja Vaimu.
Tema Poeg andis veidi enne surma
kahetsenud röövlile koha paradiisis.
Religioossus on tõelisest kristlusest tohutult kaugel.
Kui Jumal vaid enda omast kinni hoiaks,
oleks Ta jätnud oma Poja valgusse, kuhu keegi ligi ei pääse.
Mis meist siis oleks saanud? Aga Jumal annab kogu aeg.
Seepärast peame meiegi andma ära kõik, mis oleme saanud.
Saame täidetud, kui anname ära.
Kõige tühjem on see, kes on täis iseennast.
Saame, kui enda omast ära anname. - Jah. Jumal annab juurde.
Näitan vahel pilti, kus Liibanoni mägedel sulav lumi
voolab Gennetsareti järve ja sealt edasi Jordani jõkke.
Sealt voolab vesi Surnumerre, kust see välja ei voola.
Sarnaneme kristlastena kas Gennetsaretile või Surnumerele.
Maailmas on tohutuid pingeid.
Brüsseli sarnased sündmused on olukorda halvendanud.
Kas meil on islamist õige arusaam?
Või peaks moslemeist mitu eri pilti olema?
Minu meelest oleme moslemimaailma valesti mõistnud,
kuna islam pole üks tervik, vaid koosneb tuhandest osakesest.
Islamil pole paavsti ega ametlikku eestkõnelejat.
Kui Lääs räägib dialoogist islamiga, siis kellega seda peetakse?
Islamiusulised on alati mingi mošee liikmed.
Mošees on juhiks imaam, kellel on ehk 1000 järgijat.
Tal on islamist oma arusaam.
Viie kilomeetri kaugusel on teine mošee ja imaam,
kellel on islamist hoopis teine arusaam.
Imaamid ja nende järgijad on seega väga kirju seltskond.
Lisaks on ca 15 % moslemeist šiiidid ja ca 85 % sunniidid.
Lisaks on islamil eri maades veel omad värvingud.
Bangladeši ja Sudaani moslemid saavad asjast hoopis teisiti aru
kui Egiptuse moslemid.
Mõte, et islam vallutab Euroopa, ei pea paika.
Näiteks Suur-Londonis on kaks miljonit moslemit,
kes pole suutnud luua isegi oma poliitilist parteid.
Nad pole suutnud jõude ühendada.
Mandri-Euroopas on aga terveid linnaosi,
kus radikaalsetel moslemitel on nii palju võimu,
et tavakodanikud ei julge sinna minna.
See muutub juba suureks väljakutseks.
Seepärast tuleks Soome ja Rootsi saabuvad moslemid
integreerida võimalikult kiiresti ühiskonda,
poliitikasse, sporti, kultuuri jne.
Tulevik on niivõrd kerge, kuivõrd hästi nad integreeritakse,
või selle võrra raskem, kui palju neid isoleeritakse.
Kui kuuleme islamist, peaksime seega küsima,
mis tüüpi islamiga on tegemist.
Ühel pool on ISIS,
kes tõlgendab Koraani ülikarmilt
ja peab end Allahi lõpuaegade tööriistaks.
Samas on moslemeid, keda ISIS tapab.
Nende meelest on ISIS täielikus eksituses.
Me ei tohi unustada,
et ISIS sündis vaakumis,
mis tekkis USA alustatud Iraagi sõja järel.
Moslemid peavad USAd ja George Bushi kristlasteks.
Nad peavad olukorda kristluse rünnakuks islami vastu.
Obama püüab neile kinnitada, et see pole nii,
kuid nad ei usu teda.
Ega meiegi lääneriikides lumivalged tuvikesed ole.
Oleme ise palju asju üles õhutanud.
Olukord on viinud isegi selleni,
et moslemimaades küsitakse, mis islam tegelikult on.
Kas ISIS esindab islamiusku?
Egiptuses ütlevad noorukid mulle kohvikus:
"Kui ISIS on islam, ei taha me moslemid olla."
Ka kristlikke satelliitkanalite ja netilehtede külastajate arv
on plahvatuslikult kasvanud.
Moslemid uurivad huviga kristlust.
Soome ja Rootsi saabunud moslemeile tuleb öelda,
et mitte kõik, mis siin toimub, pole kristlus,
nagu näiteks vägivald, porno, ebamoraalsus või korruptsioon.
Kristlased ei aktsepteeri neid.
Kui moslemid saabuvad Soome,
peaks nad kohvitama päeva nelipühilastega
ja pool päeva Rahvamisjoni seltskonnaga,
nägemaks, et siin on palvetavaid ja Piiblit uskuvaid inimesi,
kes tahavad kristluse järgi elada.
Loodame, et nad mõistavad, et mitte kõik Läänes nähtav
pole kristlus.
Meiegi ei tohiks üldistada moslemimaailma sündmusi,
vaid peaksime nägema erinevaid varjundeid.
Sa ei usu õudusstsenaariumisse,
et kogu Euroopa muutuks peagi islamiusuliseks.
Ometi on osa tervikpildist see,
et moslemid kiusavad kristlasi taga.
Oleme ju rõhutanud, et asju ei tohi näha ühepoolselt.
Seega on tõsi ka see,
et moslemimaades kiusatakse täna kristlasi taga rohkem kui kuskil mujal.
Nii see on. Ja peame tegema tööd tagakiusamise vähendamiseks.
Kuid lootust on. See on kerkinud esile esimest korda pärast 30 aastat.
Tuleb vaadata, kes on kristlaste vastu suunatud rünnakute taga
ja suunata tegevus neile,
mitte moslemeile, kellel pole asjaga mingit pistmist.
Moslemid on rünnanud kristlasi
alles viimased 30 aastat.
Enne seda elasid moslemid ja kristlased
paljudes tänastes moslemimaades kaua aega omavahel rahus.
Osaliselt on tegemist ka Lähis-Ida olukorra arengutega
ja poliitiliste sündmustega. Olukord on keeruline.
Meie ülesanne on kohelda moslemeid, keda kohtame, armastuses.
Tuleb ära hoida ka moslemigetode tekkimine Soomes.
Seal kasutaksid nad islamiseadusi, mis tekitaks probleeme.
Oled ise moslemitega kohtunud.
Oled vestelnud al-Dibaji nimelise mehega.
Ta on moslemimaailmas tähtis juht.
Ajatolla al-Dibaji on üks maailma juhtivaid šiiitlikke teolooge.
Ülemjuht on musta peakattega ajatolla.
Teiseks on suur ajatolla.
Iraanis, šiiitluse juhtriigis,
järgib enamik ajatolla al-Sistanit, kes elab Iraagis.
Ta on väga mõjuvõimas. Tal on kaks miljonit järgijat,
kes elavad Iraanis ja Iraagis.
Al-Dibaji, kellega sidet pean, elab Kuveidis.
Ta esindab al-Sistanit Kuveidis.
Ta ütleb, et kui juut tuleb moslemile külla,
peab moslem hoolitsema, et õhtu oleks meeldiv.
Tema meelest peaksid Läände kolivad moslemid
järgima kohaliku riigi seadusi.
Ühiseks lähtekohaks on, et kõik järgivad Soome seadusi.
Rootsis elatakse Rootsi seaduste, normide ja väärtuste järgi.
Al-Dibaji meelest tuleks moslemite ja juutide vahele
ning moslemite ja kristlaste vahele sildu ehitada.
Tema meelest ei vaja ükski usund vägivalda.
Ta ei aktsepteeri moslemite rünnakuid kristlaste vastu.
Oleme vestelnud kümmekond tundi.
Kaalume koostöövõimalusi.
Moslemimaailmas on hetkel terrori- rünnakute tõttu koostöövõimalusi,
kus moslemid hakkavad kristlasi kaitsma.
Mainisin lootuskiirt.
Jaanuaris kohtus Marokos 220 juhtivat moslemiõpetlast.
Seal koostatud dokumendi järgi
peaksid moslemimaad kaitsma oma kristlikke vähemusi.
Kõigi moslemimaade valitsused ja usuasjade ministeeriumid
peaksid koolitama uusi imaame
kaitsma juutide ja kristlaste vähemusi.
Olin selle suhtes skeptiline, kuid kohtusin ühega neist juhtidest.
Ta näitas mulle, et neil oli pikaajaline õppeprogramm,
mis muudab moslemimaade hoiakuid
kristlike ja juudi vähemuste suhtes.
Kui nad seda edendavad, teeme selles koostööd.
Seda võimalust ei tohi käest lasta.
Mida püüad saavutada, kui vestled moslemijuhtidega?
Esiteks tahan nendega isikliku suhteni jõuda.
Sööme koos ning joome koos kohvi või teed.
Vestleme lastest ja lapselastest. Räägime toredaid lugusid.
Tahan leida inimese näo, positsiooni ja religiooni tagant.
Kui kohtud selle inimesega, leiad, et ta on üsna sinu sarnane.
Ta sööb, rõõmustab, käib WCs, käib puhkusel ja mõtleb perele.
On palju ühendavaid asju.
Vähehaaval võib vestelda ka erimeelsustest.
Kui nendest alustada, läheb olukord lukku.
Kristlased komistavad siin palju.
Või siis kristlane lahjendab kõike ja ütleb,
et kristlased ei usu midagi, ei loe Piiblit
ega pole fanaatilised. Kuid seda moslem ei austa.
Mõtled seega, et usume Jumala Sõna,
et Jeesus on ainus tee ja peaksime Temast tunnistama.
Jah. Ja moslemid austavad inimest, kes usub Piiblit ja järgib Jeesust.
Ütlen alati: "Järgin Jeesust, kes on üks islami prohveteid."
Koraan mainib Jeesust üle 100 korra.
Tsiteerin, mida Koraan Jeesuse kohta ütleb.
On tohutu võimalus, kui saab rääkida, mida Jeesus minu jaoks tähendab.
Seejärel laseme Pühal Vaimul südametes oma tööd teha.
Ühelt poolt näitame austust ja armastust,
kuid teiselt poolt on meie seisukoht, et Jeesus on ainus tee Jumala juurde.
Absoluutselt. Kuid tunnistada võib mitmel eri moel.
Aitäh sinu töö eest! Ja aitäh Piiblikohvikus osalemast!
Suur tänu.
Aitäh, kallid vaatajad! Me ei saa üle rõhutada,
et peame kõiki austama.
Me pole teistest paremad ega kellestki kõrgemal.
Peame näitama armastust ka praktiliselt
ja hoidma kinni Temast, kes õpetas armastama ja austama.
Ta ütles: "Mina olen tee, tõde ja elu.
Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu."
Jumal õnnistagu Sind! Järgmise nädalani!
Kas oled kristlikest telesaadetest abi saanud?
Kui oled, siis löö selles töös kaasa!
See pole võimalik ilma rahalise toetuseta.
Võid anda oma annetuse ekraanil nähtavate kanalite kaudu.
Lisainfo www.tv7.ee Aitäh abi eest!
Tõlge: Monika Jaaguri