KUIDAS PAULUS AGNOSTIKUILE KUULUTAS
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Räägime täna Pauluse tähtsast jutlusest
Apostlite tegude 17. peatükis.
Vestlen sel teemal tänase külalise Stefan Gustavssoniga Rootsist.
Tere tulemast! - Aitäh.
Oled teoloog ja apologeet. Kaitsed ja selgitad kristlust.
Kirjutad ka raamatuid. Mul on neid siin viis.
Värskeim kannab nime
"Kas usku on vaja kaitsta? Kristliku apologeetika manifest."
Käsitled selles ka Apostlite tegude 17. ptk jutlust.
Miks on Apostlite tegude 17 nii tähtis?
See on Uue Testamendi tuntuim apologeetiline kirjakoht.
Paulus oli kuulutanud Tessaloonikas ja Beroias.
Inimesi oli usule tulnud, kuid oli olnud ka palju vastuseisu.
Ta pidi Tessaloonikast elu päästmiseks põgenema.
Paulus kuulutas siis Beroias, kuid kuuldus jõudis Tessaloonikasse,
et Beroias said inimesed usklikuks.
Tessaloonika rahvas läks Beroiasse ja Paulus pidi uuesti põgenema.
Paulus tuli Ateenasse,
kuid töökaaslased jäid maha noori usklikke toetama.
Ateenas sai Paulus võimaluse rääkida.
Tegemist on Apostlite tegude ainsa tervikliku jutlusega,
kus Paulus räägib mittejuutidele ehk paganatele.
Pauluse tegevusest rääkiv Luukas valis Apostlite tegude 13. peatükki
terve sünagoogis peetud jutluse.
See oli näide Pauluse kõnedest juutidele,
kes juba tundsid Pühakirja ja uskusid Iisraeli Jumalat.
Pärast selle läbi lugemist teame, mida Paulus sünagoogis kuulutas.
Sama jutlust pole vaja igas uues paigas korrata.
Apostlite tegude 17. peatükk räägib, mida Paulus rääkis turul
roomlastele ja kreeklastele,
kes ei uskunud Jumalat ega tundnud Pühakirja.
Luukas kirjutas terve jutluse üles, et teaksime,
mida Paulus mittejuutidele rääkis.
Luukas oli ehitanud oma raamatu nii, et sellest oli kerge õppida.
Ap 17 on tähtis peatükk neile, kes tahavad mõelda,
kuidas rääkida neile, kes ei usu Jumalat
ega tunne Pühakirja. - Neil pole Piiblit
nagu paljudel teistelgi tänapäeva inimestel.
Olukord on sama, kuid meil on rohkem digitaaltehnikat.
Kuidas Paulus oma kõnet alustab?
Õige algus on oluline, et kohe kuulajaid ei kaotaks.
Esiteks oli Paulusel selja taga intensiivne tööperiood.
Ta oli pidanud põgenema ja ootas nüüd töökaaslasi.
Ta oleks võinud turistina Ateena vaatamisväärsusi külastada.
Kuid Pauluse südames põles evangeeliumi tuli
ja ta pidi seda jagama.
Esmalt rääkis ta rõõmusõnumist sünagoogis juutidele
ja Jumalat uskuvaile paganaile.
Lisaks arutles ta iga päev turul paganatega.
Ta vestles, arutles ja väitles.
Ta kohtus ka epikuurlastest ja stoikutest filosoofidega.
Paulus jäi Ateenasse kauaks ja arutles iga päev turul.
Nii sai ta lõpuks võimaluse pikk kõne pidada.
Ta sai rääkida ateenlastele oma usust täpsemalt.
Kuidas Paulus alustas? - Kas oma kõnet? - Täpselt.
Ta rääkis, mida oli linnas näinud.
Ateena oli täis ebajumalakujusid ja templeid.
Üks antiigiaja satiirik kirjutas:
"Ateenas on lihtsam jumalat kui inimest kohata."
See oli Pauluse jaoks raske, kuna ta uskus ühte Jumalasse,
kes oli loonud taeva ja maa ja kellest ei tohtinud kuju teha,
kuna Tema olemust ei tohtinud sel moel vangistada.
Paulus sai linnas ringi käies šoki.
Ta püüdis kangesti leida midagi, millega kõnet alustada.
Ta leidiski "tundmatule jumalale" tehtud altari.
Ta ütles: "Näen, et olete väga huvitatud jumalatest.
Leidsin ka altari 'tundamtule jumalale'.
Teie meelest on seega olemas Jumal, keda te ei tunne,
kuid kellega tuleks suhelda. Temast tahangi teile rääkida."
Ta leidis sobiva ühisnimetaja:
"Näen, et otsite Jumalat."
Ta kasutas ka kriitikat.
"Teie jumalakujud pole õiged jumalad.
Peaksite pöörduma selle tundmatu Jumala poole."
Paulus alustas oma kõnet positiivselt.
Ta oleks võinud neid ju ebajumalakujude pärast noomida.
Paulus on sõbralik ja armastusväärne.
Ta oleks pidanud põgenema, kui oleks noomima hakanud.
On hea püüda mõista, miks kellelgi mingi seisukoht on.
Ei tasu kohe patroneerima ja süüdistama hakata,
kui teisel on ekslik arusaam.
On hea sümpatiseerida, püüda mõista inimese tausta
ja otsida lähtekohti sealt.
Ta vestles turul epikuurlaste ja stoikutega
ning nad olid nii huvitatud,
et viisid ta Areopaagile kõnelema.
Kuigi nende arusaamad Jumalast olid valed,
sai Paulus nendega kontakti ja neis tekkis huvi.
Ta ei lõpetanud nendega suhtlemist,
vaid äratas neis huvi.
Võiksime õppida sellest, et pole vaja kritiseerida
teiste arusaamu, kogemusi või veendumusi,
kuigi need meie meelest paika ei pea.
Parem oleks leida Pauluse kombel positiivne lähtekoht.
Oma patuloomuse tõttu
võime tunda kiusatust olla teiste suhtes põlglikud või ülbed.
Sel juhul oleme kaugel Jeesuse ja Pauluse suhtumisest.
Lähtekohaks meie kristlaseks olemisele on see,
et mu omagi elu on katkine. Seepärast vajangi Päästjat.
Kui olen ise põhjas käinud, ei saa kellelegi ülevalt alla vaadata.
Kohe, kui hakkan teist halvustavalt vaatama,
olen unustanud, et olen ka ise põhjas.
Võime teistmoodi katki olla,
kuid põhjas olija ei vaata kellelegi teisele ülevalt alla.
Seda peab kristlane meeles pidama. - Hästi öeldud.
Mida Paulus teeb, kui leiab oma kuulajatega ühisnimetaja?
Nad kuulavad nüüd tähelepanelikult.
Enne tuleb uurida Pauluse kõne vormi
ehk kuidas ta räägib.
Seejärel vaatleme ka kõne sisu.
Pauluse kõne on olemuselt juurdlev.
Ta ei kuuluta või jutlusta lihtsalt, vaid arutleb.
Millest seda näeb?
Paulus ütleb tihti: "Jumal pole niisugune,
vaid hoopis naasugune. Ja seetõttu ei saa me nii mõelda,
vaid tuleb mõelda naa."
Ta aitab kuulajaid mõtisklema, järeldusi tegema ja loogikat nägema.
"Kui Jumal on kord terve maailma loonud,
pole ju mõistlik templisse kuju panna ja seda jumalaks pidada.
Ta on ju kõik loonud."
Seega Paulus arutleb publikuga.
Samas lükkab ta ümber valearusaamu.
Osa kuulajaist olid epikuurlased.
Nad uskusid jumalaid, kes ei osalenud maailma tegevuses.
Põhimõtteliselt olid nad ateistid, kuigi vormi poolest deistid.
Jumalad on küll loonud maailma, kuid selle seejärel hüljanud.
Kui sureme, läheme ära. Me ei kohta jumalaid.
Kuid Paulus ütleb selgelt, et Jumal on maailmas kohal.
Ta pole kellestki kaugel.
Teiseks olid seal stoikud.
Nende arusaam jumalast sarnanes idamaadele või New Age'ile.
Nad mõtlesid panteistlikult: Jumal ja maailm on üks.
Kuid Paulus ütles, et Jumal on loonud maa, taeva ja kõik.
Ta pole maailmaga üks, vaid sellest kõrgemal; selle Isand.
Nii põhjendab ta kuulajaile oma usku.
Ta ühineb mõningate arusaamadega,
kuid räägib neile, et teatud jumalakäsitlused on valed.
Huvitav ja tähtis on seegi, et Paulus ei pea iseenesestmõistetavaks,
et kuulajad juba mõistaksid teatud asju.
Selle asemel aitab ta midagi ehitada. - Ta võtab kuulajaid tõsiselt.
Sünagoogis põhjendas Paulus asju alati Pühakirjaga.
Kuid siin ta Pühakirja ei kasuta.
Mujal tsiteerib ta rohkesti Vana Testamenti.
Pühakirja asemel tsiteerib Paulus siin kaht paganast poeeti.
Kontekst on panteistlik.
Kuid Paulus leiab sealt oma kõnesse sobiva väljendi.
See on väga huvitav. Peetrus tegi täpselt sama.
Peetruse nelipühade kõne oli täis viiteid Pühakirjale.
Ta tsiteeris Psalme ja teisi Vana Testamendi tekste.
Apostlite tegude 10. peatükis räägib Peetrus Korneeliusega,
rooma ametnikuga. Kohal oli palju mittejuute.
Selles kõnes ei viita ta Pühakirjale üldse.
Ta küll mainib, et prohvetite ennustused teostusid.
Kuid ta ei tsiteeri Pühakirja, kuna paganad ei tundnud seda.
Meiegi peame rääkima sellest, mis on kuulajate puhul mõttekas.
Sellest võime järeldada,
et Paulus oli ilmselt tutvunud piiblivälise kirjandusega.
Paulusest on üsna palju teada. Ta sündis Tarsoses,
mis oli üks antiikaja ülikoolilinnu.
See oli tõeline tsivilisatsiooni keskus.
Paulus sai Gamalielilt suurepärase juudi hariduse.
Gamaliel oli hinnatud teoloog. Pauluse juured
olid sügaval judaismis ja Vana Testamendi kirjutistes.
Kuid on ka põhjust oletada, et Paulus oli saanud ka
mittejuudi hariduse, kuna pärines Tarsosest.
Ta tundis nende poeete ja kirjandust.
Meiegi peaksime lugema oma kultuuri teoseid,
et leida neist sobivaid kohti, mida kasutada.
Mis oli Pauluse järgmine samm?
Nüüd jõuamegi Pauluse kõne sisu juurde.
Ta arutles kuulajatega tähtsaid küsimusi.
Mis puudutab kõne sisu,
siis sellel on loogiline ja füüsiline struktuur.
Ta hakkab rääkima Jumalast. Kes Ta on? Kuidas Teda mõistame?
Milline on Jumala olemus? Paulus räägib Piibli arusaamast,
et Jumal on transtsendentne ehk maailmast lahusolev.
Ta on maailmast väljaspool ja selle Isand.
Ta on samas ka immanentne ehk maailmas kohalolev.
Ta rääkis seega sellest, kuidas Jumalat õigesti mõista.
Seejärel räägib ta, kes on inimene planeedil Maa.
Me oleme inimkond.
See on tähtis mõte
keset maailma praeguseid konflikte erinevate grupeeringute vahel.
Jumal lasi kogu inimkonnal sündida ühest inimesest.
Oleme sama, Jumalast lähtunud inimkond.
Igasugune rassism on välistatud.
Kuigi lähtusime kõik Jumalast,
sattusime ometi eksitusse.
Pauluse sõnul oleme siin selleks, et Jumalat otsida.
Jumal lõi meid,
et leiaksime kontakti Temaga, kellest oleme lähtunud.
Meie eesmärk on Jumalat otsida, ja kui vähegi võimalik, Teda leida.
Paulus kasutab kreekakeelset väljendit,
mis ei kõla nii lootusrikkalt kui selle rootsikeelne tõlge.
Väljendit kasutatakse pimeduses kompiva pimeda kohta.
Inimese eesmärk on Jumalaga kontakt leida.
Aga kuna kobame pimeduses, oleme eksinud.
Paulus nägi eksimist linna mitmetes jumalakujudes.
Terve Ateena olukord tõestas eksimist ja kompimist.
Oleks võinud jääda mulje,
et Jumal on jätnud inimkonna omapead hakkama saama.
Kuid Paulus ütleb: "Jumal on sallinud seda teadmatust,
kuid nüüd ..."
Seejärel hakkab Paulus rääkima ajaloolisest sündmusest,
mis näitab, et Jumal pole meid pimedusse jätnud.
Jumal on sekkunud asjadesse.
Seejärel räägib Paulus Jeesuse elust.
Paulus toob esile Jeesuse kohtunikurolli.
Jumal tahab ühel päeval maailma üle õigsuses kohut mõista.
Ta seab kõik korda.
Mõned kristlased peavad kohtumõistmist hirmutavaks asjaks.
Kuid tähtsaim on see, et Jumal mõistab maailma üle kohut õiglaselt.
Siin on küsimus õiguse, headuse, tõe ja elu taastamisest.
Võidavad tõde, õigus, headus ja õiglus.
Kõik pööratakse heaks.
Jumal teeb seda, mida inimene pole suutnud.
Seepärast on sõnum Jumala õigest kohtumõistmisest lootusrikas.
Ilma selleta jääksid õiglusest ilma miljonid,
keda on siin valesti koheldud.
Siinkohal astub lavale Jeesus.
Paulus ütles, et Jumal on juba määranud päeva
ja isiku, kelle kaudu kohtumõistmine toimub.
Ta on ka avalikult näidanud, kes see isik on.
Ajaloos juhtus midagi, mis selle tõeks osutab.
Jumal on selle isiku surnuist äratanud.
Seejärel näitas ta kõigile,
et see isik mõistab maailma üle kohut.
Ta kutsub kõiki ülestõusmist vaatama.
See on kogu maailma puhul kehtiv ja uurimist kannatav tõestus.
"Ta on pakkunud kõigile tõestuse sellega,
et on tema üles äratanud surnuist."
Paulus viib jutu Jumalast inimesele ja Jeesusele.
Mõned võivad imestada, miks ei rääkinud Paulus ristist.
Võib-olla Paulus isegi rääkis ristist.
Apostlite tegudes on ju kõnest vaid kokkuvõte,
nii et Paulus rääkis ilmselt pikemalt.
Kuid siin on kõne kokkuvõtte kulminatsiooniks ülestõusmine.
Jumal parandab kõik Jeesuse kaudu,
kelle Ta surnuist üles äratas.
Võime siit õppida,
et on hea alustada Jumala olemasolust ja sellest, kes Ta on
ning siis inimesest. Kes me oleme ja mida siin teeme?
Ja rääkida seejärel lahendusest meie probleemidele.
Kas õiglus seatakse jalule? Millele võime loota?
Seejärel räägitakse sellest, mis Jumal on teinud ajaloos
ja et ajaloos sünnib veel imelisi asju.
Saade on otsakorral ja nii ka Pauluse jutlus.
Lõpuks edastab Paulus kutse.
Paulus räägib paeluvalt. Tema kõnel on globaalne perspektiiv.
Ta räägib tervest maailmast, kõigist inimestest ja kogu ajaloost.
Ta vaatleb asju universaalselt.
Seejärel hakkab ta täpsustama teemat indiviidi tasandile
ja räägib vaid ühest isikust, naatsaretlasest Jeesusest.
Nüüd kutsub Jumal kõiki kõigis paigus
meelt parandama ja uskuma Jeesusesse.
Ta siirdus äkitselt universaalselt spetsiifilisele.
Seejärel naaseb ta universaalse juurde, kui ütleb,
et kõik peavad kõikjal selle isiku poole pöörduma.
Kuidas Jumala poole pöördutakse?
Seda tehakse isiklikult südames või valjult välja öeldes.
Inimene ütleb välja, et vajab ja igatseb Jeesust.
Seda võib öelda südames, valjult või koos mõne usklikuga.
Ehk mõte on rääkida ausalt ja avameelselt Jumalaga.
Võid öelda nii: "Vajan Sind.
Tunnistan seda, mis on katki ja valesti. Tule minu ellu."
Sellest algab isiklik suhe Jumalaga, kellest räägib Paulus.
Hakkame leidma oma olemasolu mõtet.
Pauluse sõnul on olemasolu mõte otsida Jumalat.
Nüüd võime leida Jumala Jeesuse kaudu.
Väike inimene võib leida kontakti Jumalaga, kes on loonud kõik.
Aitäh, Stefan Gustavsson. Oli põnev sinuga vestelda.
Aitäh, et tulid meie saatesse külla.
Soovitan sinu rootsikeelset raamatut
"Kas usku on vaja kaitsta? Kristliku apologeetika manifest."
Käsitled selles neid küsimusi.
Oled kirjutanud ka raamatud "Skeptiku teejuhis Jeesuse juurde 1"
ja "Skeptiku teejuhis Jeesuse juurde 2".
Räägid neis muuhulgas evangeeliumide usaldusväärsusest.
Selle vanema raamatu nimi on "Millel põhineb meie usk?"
Ja see tore raamat kannab nime "Tee nagu Jumal ja saa inimeseks".
Mida tähendab olla inimene ja kristlane?
Jumal õnnistagu sinu teenistust! Tervita sõpru Rootsis!
Aitäh. Teen seda. - Aitäh teile, head vaatajad.
On võimalik leida isiklik suhe Temaga,
kes on elu allikas ja kes on mind loonud.
See suur ja imeline asi võib toimuda Jeesuse kaudu.
Jumala õnnistust! Kohtume nädala pärast!
Kas oled kristlikest telesaadetest abi saanud?
Kui oled, siis löö selles töös kaasa!
See pole võimalik ilma rahalise toetuseta.
Võid anda oma annetuse ekraanil nähtavate kanalite kaudu.
Lisainfo www.tv7.ee Aitäh abi eest!
Tõlge: Monika Jaaguri