PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna räägime Ruti raamatust ja Rutist ning mida see meile õpetab.
Stuudios on Mailis Janatuinen. Tere tulemast! - Aitäh.
Oled piibliõpetaja, teoloog ja usin kirjanik.
Sinu soomekeelsest raamatust "Naine ja tema mees",
mis hõlmab Piibli lugusid armastusest ja töösuhetest,
räägib Piibli naistest. Ilmunud on raamatu kolmas trükk.
See käsitleb mitut Piibli naist ja üks neist on Rutt.
Räägi Ruti raamatu sõnumist, kõik ei pruugi seda mäletada.
See on Vana Testamendi raamat.
Lühidalt - üks Petlemma pere põgenes nälja eest välismaale
ehk Moabisse,
kus surid pereisa ja -pojad, kes olid jõudnud abielluda.
Ämm naasis ühe miniaga Iisraeli,
kus too kohtub suguvõsa lunastajaga ja abiellub temaga.
Mis ajast raamat pärineb?
See on kohtumõistjate ajast.
Iisraeli naasmisest Egiptusest on möödunud ehk mõnisada aastat.
Kohtumõistjate aeg oli veidi segane -
Iisraelis tehti palju pattu ja teeniti ebajumalaid.
Kuid see lugu räägib vagast perest.
Märkame, et tollalgi oli tõsiusklikke.
Tegevuskohaks on Petlemm.
Minu mäletamist mööda mainib Piibel Petlemma enne seda vaid kaks korda,
neist Joosua raamatus ühe korra.
See oli väike külake, millest keegi midagi ei teadnud,
kuid hiljem sai see kuulsaks ja kogu maailm tunneb seda.
See asub Juuda hõimu aladel.
Ruti raamatus on Ebimelek, kes peab pagulusse minema.
Milline tema elu Moabis on?
Kõigepealt näljahädast. Märkasin kommentaaridest,
et nälga esines ca neli korda saja aasta jooksul.
Rohutirtsud sõid saagi või tuli põud.
Kuid see eriline näljahäda kestis aastaid.
Petlemm tähendab 'leiva maja'. 'Leiva majast' lõppes leib.
Meie, kes pole kunagi nälga näinud,
ei tea, milline viletsus see on.
Minu isa nägi sõja ajal poisipõlves nälga.
Nad naasid Karjalasse ja seal polnud süüa.
Ta kirjeldas, kui kohutav see on, kui pole süüa.
Praegu saabub Soome põgenikke, kes on samuti olnud ehk valiku ees:
surra nälga või lahkuda.
Ma ei tea, kui paljud Petlemma jäid, aga see ettevõtlik pere lahkus.
Kui vaatame Soome põgenikke ja asüülitaotlejaid,
tuleks meeles pidada, et Piibliski on palju põgenikke.
Ka Jeesus pidi beebina põgenema.
Ja nüüd Moabi juurde.
Iisraeli ja Moabi suhted polnud head. Kui Iisrael Egiptusest naasis,
ei lasknud Moab neil peateed mööda maalt läbi minna.
Teine vahejuhtum tuli hiljem. Pärast Jordani ületamist
tulid moabiitide tütred Iisraeli mehi pattu meelitama.
Moabi tütreil oli tollal Iisraeli keskel halb maine.
Enne kui edasi läheme, räägime,
mida Piibel tavaliselt õpetab põgenikesse suhtumisest.
See on väga aktuaalne teema Soomes ja kogu Euroopas.
Piibel õpetab ühemõtteliselt, et neid tuleb hästi kohelda.
Jeesuse võrdum "Ma olin koduta ja te andsite mulle peavarju"
tähendab enam-vähem sama mis 'põgenik'.
Põgenikke on muidugi mitmesuguseid nagu ka soomlasi.
Aga põhimõtteline hoiak peaks olema nende hea kohtlemine,
armastada ligimest nagu iseennast, ja palvetada, et valitsus mõistaks,
kes on õiged põgenikud ja kes tuleks tagasi saata.
Juba Vana Testament käsib neid hästi kohelda.
Jumal rõhub sellele, et olete isegi Egiptuses võõrad olnud.
Tore, et Jumal hoolitseb nende eest, kes on kodu kaotanud.
Ma olen isegi põgeniku laps, evakueeritu laps.
Isa kirjeldas, kuidas nad läksid Pohjanmaale, majja, kuhu saadeti,
ja pererahvas ei võtnud neid hästi vastu.
Kuid aja jooksul hakkasid põgenikud neile meeldima.
Moabis jäi Noomi,
Ruti raamatu keskne tegelane leseks.
Tema mees suri. - Mõtle vaid!
Välismaal on üksikvanemast ema ajal,
kui naised ei töötanud kodust väljas.
Tal oli kaks murdeeas poega. Kuidas ta neid elatab? Mis sa arvad?
Arvan, et ta pani pojad tööle.
Ja need abiellusid. Mis ta sellest arvas?
Seda mainitakse lühidalt,
kuid kujutlesin oma raamatus seda veidi põhjalikumalt.
Pojad tulid moabiiditaridega ja ütlesid: Ema, nüüd vaja pulmad korraldada.
Kas Noomi hõiskab rõõmust: "Imetore! Saan moabiitidest miniad!"?
Arvan, et Noomi neelatas kaks korda ja mõtles:
"Mis siis, kui nad õpetavad mu lapsed ebajumalaid kummardama?",
kuna moabiidid kummardasid ebajumalaid.
Juhtus midagi veel hullemat - pojad surid.
Jah. Arvan, et Vana Testamendi suurim kannataja on Iiob
ja talle järgneb Noomi.
Ta kaotas kõik - kodumaa, mehe, pojad,
ilma et oleks sündinud ühtki lapselast ja kogu suguvõsa oli välja suremas.
See oli traagiline lugu.
Kui elasin Jaapanis ja lugesin seda raamatut,
lugesin seda hoopis teise silmaga kui keskmine soomlane.
Kujutlesin, et kui seal oleks põgenikupere,
kes kaotab kodu, ning seejärel mehe ja pojad,
arvaksid jaapanlased, et neil on halb karma
või et see on nende süü ja jumalad maksavad kurja eest kätte.
Noomi võttis selle vastu Jumala käest tulevana.
Täpselt.
Ta räägib Kõigeväelisest kui kannatuste andjast
Ta ütleb: "Ei, mu tütred, mina kannatan tõesti rohkem kui teie,
et Issanda käsi mind on tabanud."
Ja hiljem: "Kõigeväeline on mulle valmistanud palju kibedust!"
See on sama, mis Iiobi raamatus.
Mis siis, kui Noomi oleks tragöödiad kuradi või juhuse käest vastu võtnud?
"Sain halvad kaardid. See oli minu osa elus."
Selle asemel, et öelda: "Issand on mind karmilt kohelnud."
Oled rõhutanud, et kõik, mis meie elus juhtub,
on lõppkokkuvõttes Issanda lubatud ja tuleb Tema käest.
See ongi Noomi suhtumine.
Ta võtab Issanda käest vastu needki rasked ja halvad asjad elus.
Sellest sai tema keskkonnas võimas tunnistus.
Lisaks kaks mehe kaotanud miniat. Kolm leske leinasid kooris.
Miniad jälgisid, kuidas suhtub ämm oma nähtamatusse Jumalasse.
Kas ta neab Jumalat ja sureb?
Nad nägid, et ei. Ämm võttis kannatuse Jumalalt vastu.
Millised olid tagajärjed? Rutt tahtis sama Jumalat uskuda.
Ehk ka Orpa, kuid ta otsustas siiski pere juurde naasta.
Rutt aga tahtis Noomi juurde jääda.
Kas oled mõelnud, miks Jumal Noomile sellise kannatuse andis?
Olen mõelnud küll ja kirjutasin sellest raamatuski.
Jumal ei avaldanud Noomile kunagi, miks talle need kannatused anti.
Sarnaselt Iiobiga uskus ta, et Jumalal oli mingi eesmärk.
Ta lihtsalt ei tea, mis see oli.
Meie kõik võime sama öelda:
Me ei tea, miks meile mingi kannatus on antud.
Kui meil kord on armas Taevaisa,
ei anna Ta meile midagi suvaliselt või juhuslikult
või meie kiusamiseks, vaid sellel on mingi mõte.
Minu meelest oli Noomi kannatuse mõte selles,
et Moabist tuli tuua üks paganast tüdruk
Jeesuse sugupuusse.
Nüüd jõuame peategelase Ruti juurde. Ta on Noomi minia.
Ta tahab Noomiga ühineda.
Noomi on iisraellanna ja Rutt on moabiiditar.
Too paganarahvast pärit tüdruk tahtis ühineda iisraellasega.
Moabiitide jumal oli nähtav ja konkreetne ja teda peeti võimsaks.
Iisraellaste Jumal oli nähtamatu.
Mis ajendas Rutti Noomiga ühinema?
Noomi kuulis umbes 10 aasta pärast, et Petlemmas on leiba,
ja ütles, et lähme koju.
Miniad tahtsid temaga koos minna, sest armastasid teda.
Nad jõudsid veidi maad käia,
kui Noomi südametunnistus vaevama hakkas,
et nad ei saa seal mehele.
Ta püüab neid ümber veenda. - Moabi päritolu tõttu oleks neil raske.
Orpa pöörduski tagasi, kuid Rutt hoidis ämmast kinni ja ütles:
"Ära käi mulle peale, et ma sind maha jätaksin
ja pöörduksin tagasi su juurest,
sest kuhu sina lähed, sinna lähen ka mina,
ja kuhu sina jääd, sinna jään minagi!
Sinu rahvas on minu rahvas ja sinu Jumal on minu Jumal."
Jaapanis olles imestasin hirmsasti, sest mõtlesin,
et ükski jaapanlane ei tahaks uskuda jumalat,
kes ei anna oma järgijaile muud kui kannatusi.
Mis Iisraeli Jumalas Ruti jaoks atraktiivne oli? - Mis?
Ta oli näinud kõrvalt,
et igal juhul hoiab Jumal nende ämma keset tragöödiaid püsti.
Ämmal oli pidevalt see Jumal, kelle poole pöörduda.
Sellest hoolimata uskus ämm ka selle Jumala armastusse.
Teiseks ei tundnud Rutt ühtki ämma,
kes oleks armastanud oma miniaid nii nagu Noomi neid.
Teda tõmbas armastus. Kust see armastus tuleb?
Jaapaniski küsis mõni budist: Kust see armastus tuleb?
See lähtub Jumalast.
Raamatu tuumaks on paganarahva seast tüdruku toomine,
kus pagan tähendab mitteiisraellast ja pole halvustav sõna,
ehk siis mitteiisraellasest tüdruk
võetakse Iisraeli rahva ja pere sekka.
Kui Iisrael on Jumala rahvas,
tähendas see mittejuutide hõlmamist Iisraeli rahva sekka.
Paljud on selle kirjakoha isegi sõrmustele graveerinud:
"Kuhu sina lähed, sinna lähen ka mina ja sinu Jumal on minu Jumal!"
See on jõuline pühendumine. Kuid millele Rutt pühendub?
Ta seob end Noomiga, kuid kas eriliselt ka Noomi Jumalaga?
Jah. Ta ütleb: "Sinu Jumal on minu Jumal.
Kus sina sured, seal tahan ka mina surra ja sinna maetagu mindki."
Rutt ei tahtnud lahkuda Iisraelist ka pärast Noomi surma.
Ühes teises kohas öeldakse,
et ta tuli Iisraeli Jumala tiibade alt varju otsima.
Tal oli see usk.
Nii ei saanud ta Noomist loobuda, kuna Noomi oli talle armu tööriistaks.
Armu tööriist tähendab kohta, kus võib kohtuda Jumalaga -
Jumala Sõna, ristimine ja leivamurdmine.
Kui ta oleks ämmast loobunud, poleks ta Jumalast miskit teadnud.
Noomi viis ta Jumala juurde.
Minagi jätsin kodumaa, isa-ema, õed-vennad.
See on raske isegi neli aastat.
Rutt lahkus eluajaks. Ta maeti Petlemma,
kuna usk oli talle niivõrd tähtis.
Raamatu sündmused arenevad edasi:
Rutt leiab mehe ja mees leiab Ruti. Räägi, kuidas see juhtub.
See oli suur Jumala juhtimine. Tol ajal korraldati sotsiaalhooldus nii,
et Moosese seadus lubas
mahavarisenud viljapäid ja viinamarju korjata üksnes pagulastel ja vaestel.
Rutt läks korjama ühele suvalisele põllule
ja see juhtus olema sugulase põld,
kes oli suguvõsa lunastaja nimega Boas.
Boas tuli põllule ja märkas kohe Rutti.
Võimalik, et ta oli kaunis naine, kuid Boasele meeldis tema ustavus,
et ta oli ämma pärast kogu oma tuleviku ohverdanud.
Kuidagi mõistis Boas ka Ruti usku, et ta tuli Iisraeli just usu pärast.
Ta ütleb: "Issand tasugu sulle,
kelle tiibade alla sa oled tulnud varjule!"
Juhid raamatus "Naine ja tema mees", kus Rutist räägid,
tähelepanu sellelegi,
kui aupaklikult Boas Rutti suhtub
ja Rutt omakorda Boasesse.
Jah. Minu meelest on Boas Piiblis
auväärse mehe eeskujuks.
Boas näitab, kuidas naist tuleks kohelda.
Esiteks ta vaatab kuu-kaks, kuni lõikus kestab,
milline tüdruk Rutt on ja kas ta jookseb meeste järel.
Rutt seda ei tee, kuna mõtles, et hoolitseb elu lõpuni ämma eest.
Boas kohe tegutsema ei asu, vaid hoopis ämm.
Ta arvas, et talguõhtul, kui vilja tuulatakse,
peaks Rutt minema rehealusesse,
kus Boas oma vilja valvab ja selle kõrval magab.
Noomi soovitas Rutil Boase kuueserva alla magama minna.
Ämm võtab tohutu riski oma minia mainega.
Rutil oli ilmselt piinlik, kuid ta läks keset ööd rehe alla.
Mis siis juhtus?
Kui see oleks Hollywoodi film, siis teaksime, mis seal toimub.
Aga Boas ütleb: Ma lunastan sind.
Aga kuna üks suguvõsa lunastaja on lähedam sugulane,
peab kõigepealt temalt küsima, äkki tahab tema Rutti lunastada.
Kui mitte, siis teeb seda Boas.
Nad magasidki öö sama katte all ja rohkem midagi ei juhtunudki.
Seejärel Boas tõesti lunastas Ruti.
Ta maksab tema eest hinna,
nii et Rutist saab tema naine
ja Iisraeli alaline kodanik.
Iisraelis oli tollal selline suguvõsa lunastamise süsteem.
Kui Joosua jagas suguvõsade vahel maa,
pidi see jääma suguvõsade omandiks maailma lõpuni.
Seda ei müüda ega anta teistele.
Suguvõsa vajas selleks alati meessoost järeltulijat.
Kui põld tuli vaesuse pärast müüa, pidi selle ostma suguvõsa lunastaja
ning kui peres ei sündinud poega ja kõik mehed olid surnud,
pidi suguvõsa lunastaja abielluma mõne lesega ja pärijaid muretsema.
Siin oli sama olukord.
Noomi oli põllu ära müünud ja neil polnud ka meessoost järglasi.
Boas oli üks suguvõsa lunastaja, kuid keegi oli veel lähem sugulane.
Suguvõsa lunastaja Vanas Testamendis
on Lunastaja Jeesuse eeltähendus.
Ruti raamatu neljast peatükist õpime palju selle kohta,
milline Lunastaja Jeesus oli.
Et Ta võtab oma osadusse iisraellasi, kuid ka mitteiisraellasi.
Kui Vanas Testamendis on Jumala rahvas iisraellased,
siis Jumalaga ühinemiseks tuli ühineda ka Iisraeliga,
kuid Uue Testamendi ajal on Jumala rahvas kogu maailmas.
Jumalal on oma plaan Iisraeli jaoks, kuid Kristus lunastab kõikjalt.
Ruti pääsemine lunastuse ringi on suur eeltähendus.
See kuulutab Vanas Testamendis,
et elav Jumal on ka paganate ehk mitteiisraellaste Jumal
ja et tuleb suguvõsa lunastaja Jeesus, kes lunastab ka paganad,
kõik maailma inimesed.
Ta ei kasuta lunastusmaksuks raha, vaid oma verd.
Ta ostab meid patuseid vabaks
kuradilt, surmalt ja põrgult.
Kui mõelda meie teekonnale
Jumala lapseks saamise ja Jumala rahvaga liitumise juurde,
siis vajame sama, mida Ruttki.
Vaja on armu tööriista, ehk antud juhul Noomit,
kes toimetas Ruti suguvõsa lunastaja juurde.
Nagu Jumala Sõna toob meid Jumala juurde. Kas pole? - Jah.
Lunastamine toimub ristil,
kuid saame sellest osa ristimise ja usu kaudu nagu Ruttki.
Vaja on usku ja usaldust sellesse,
nagu ütleb ka Rutt: Kuhu sina lähed, lähen ka mina.
Me järgime Jeesust.
"Sinu Jumal on minu Jumal."
Jeesus on Jumal ja Tal on Taevaisa, kes on ka meie Taevaisa.
Veel üks oluline seik siin on see, et Rutt pääses Jeesuse sugupuusse.
Temast sai Taaveti esiema
ja Taavet on Jeesuse esiisa, umbes 32. põlve enne Teda.
Rutt pääses Jeesuse genealoogiasse, mis näitab, et pääste on paganatele.
Kui mõelda sellele raamatule tervikuna
on see suurepärane ja põnev lugu.
Usun nagu sinagi, et see on tõesti sündinud.
See on ilus lugu sellest, kuidas naine, kes on algul autsaider
ja jääb üksi viletsasse olukorda,
pääseb lõpuks osadusse Jumala rahvaga
ja tema elus teostub Jumala plaan.
Ruti raamatus on tore keelekujund nagu 'Jumala tiivad'.
Ta pääseb Jumala tiibade alla. Selle mõtles välja Boas, kes ütles:
"Oled tulnud varju otsima Iisraeli Jumala tiibade alt".
Psalmides kasutatakse seda väljendit palju.
Jeesuski ütles, et tahtis koguda Jeruusalemma lapsi
nagu kanaema oma poegi tiibade alla.
See keelekujund räägib lunastusest.
Läheme Jumala tiibade alla, kus kuri meile ligi ei pääse
ja kus meie patud andestatakse.
Kui Rutt Boase katte alla läks, oli tegu sarnase kujundiga.
Lunastaja katte all ei peeta teda enam paganaks ja patuseks,
kes varem ebajumalaid teenis.
Seal on ta Jumala rahva täieõiguslik liige.
Ruti raamat kutsub teda moabiiditariks kuni Boasega abiellumiseni.
Pärast seda enam mitte.
Ta saab Boaselt ka õigsuse ja seisuse,
kui ta temaga osadusse põgeneb.
Ta saab iisraellase staatuse.
Nagu meiegi saame Jumala ees oma õigsuse Kristuselt.
Kristus riietab meid oma õigsusega.
Siin on see ilus pool,
et kui Boast abielu puhul õnnitlema hakatakse,
ei kritiseeri keegi naitumist moabiiditariga.
Nad ütlevad: "Issand tehku naine, kes tuleb su kotta,
Raaheli ja Lea sarnaseks, kes mõlemad ehitasid Iisraeli koja!"
Moabiiditari võrreldakse Raaheli ja Leaga, kes olid Jaakobi naised
ning Iisraeli hõimu esiemad.
Ta pole teisejärguline Jumala kodanik, vaid täieõiguslik.
Rutt sai järgmisel aastal lapse, Oobedi, kes oli Taaveti vanaisa.
Kogu linna naise ütlesid, et Noomile on sündinud laps.
Mõelge - Noomi oli kaotanud kõik, kuid talle jäi minia,
kes armastas teda ja oli väärt seitset poega.
Ta sai Oobedit süles hoida ja äiutada.
Nagu vanad ajad oleks tagasi tulnud - tal oli taas väike poiss süles.
Ta oli kaotanud kõik, kuid Jumal andis talle midagi muud asemele.
Aga Jumal ei rääkinud, miks ta kannatama pidi.
Aitäh, Mailis Janatuinen, et saates Rutist rääkisid.
Kirjutad temast oma soomekeelses raamatus "Naine ja tema mees".
mida on taas võimalik soetada.
Perussanoma välja antud raamatus räägid mitmest teisestki Piibli naisest.
Õnnistust sinu töösse, ellu ja õpetustesse! - Aitäh.
Aitäh, head vaatajad!
Soovitan soojalt raamatut "Naine ja tema mees" Piibli naistest.
Ka Ruti sõnum on väga kõnekas.
Noomi ja Ruti olukord, kus kaotati kõik, oldi väljaspool,
ja siis tuli suguvõsa lunastaja, kes tõi nad Jumala rahva keskele
ning andis neile eluülesande ja -mõtte nagu Jeesus täna meilegi.
Kuigi lähteasendilt oleme kõik jumalariigist väljas,
tõmbab Jeesus meid oma osadusse,
kui otsime julgelt Tema tiibade varju.
Nagu Ta Jeruusalemma juures ütles:
Tahaksin teid kõiki oma kaitse alla koguda.
Õnnistatud nädalat! Kohtume nädala pärast Piiblikohvikus!
Televisioonitöö on koostöö.
Kui minul on stuudios külaline,
on kaamerate taga ja mujal veel mitmeid teisi tegelasi.
Seda tööd ei saa teha ilma teisteta ega ka sinu abita.
Võid toetada TV7 Eesti tööd,
helistades annetustelefonil 900 1777.
Kõne hind on 7 eurot.
Lisainfo: www.tv7.ee
Piiblikohviku saadet saad toetada
ekraanilolevate pangakanalite kaudu.
Õnnistust sinu ellu!
Tõlge: Monika Jaaguri