o 1.1
PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast Piiblikohvikusse!
Meil on tihti palutud teha ka rootsikeelseid saateid.
Oleme teinud mõned saated, mis on saadaval internetis.
Leiate need aadressilt www.tv7.fi pealkirja alt Café Raamattu.
Täna on meil võimalus taas saadet rootsi keeles teha.
Külaliseks on soome-rootsi pastor Stig Olof Fernström.
- Tere tulemast! - Aitäh.
Oled tegutsenud oma elu jooksul mitmetes ülesannetes,
näiteks misjonärina. Oled teoloogiamagister ja pastor.
Räägime täna sinuga Jumala Sõna tähendusest.
Räägi alustuseks oma sõnadega,
milline tähendus on Jumala Sõnal olnud sinu enda elus?
Eriti Piiblil Jumala Sõnana.
- Võiks vist vastupidiselt küsida, mis oleks mu elu ilma Jumala Sõnata?
See on tähendanud kõike.
Kasvasin lapsepõlves usklikus peres.
Mõlemad vanemad olid usus. Isa töötas pastorina.
Ema vanemad olid usklikud.
Juba lapsest peale
olen kuulnud piiblilugusid ja kasvanud üles koos Piibliga.
Oli aeg, mil sõbrad viisid kaasa ja Jumala Sõna ei huvitanud.
Kui olin 16-aastane, siis juhtus midagi äkitselt.
- Mis juhtus?
- Kogudus saatis mõned äsja leerikooli lõpetanud
Põhjamaade misjonilaagrisse Ruokolahtisse.
Kui laagrist koju naasin,
võtsin välja suure perekonnapiibli, mille vanaemalt leerikingiks sain.
Panin Piibli voodi peale ja hakkasin seda iga päev lugema.
See juhtus siis.
Ema ütles hiljem, et laagrist naasis hoopis teine poiss.
Kuid mis seal juhtus, ma seletada ei oska.
- Kas keegi õhutas laagris Piiblit lugema?
- Ma ei mäleta, et oleks õhutanud.
Tundsin sisemist vajadust lugeda, mida Piiblis räägitakse.
Alustasin 1. Moosese raamatust.
- Kas lugesid läbi kogu Piibli? - Jah.
- Tihti räägitakse, et see on nii raske raamat.
Mis tunne sul lugedes oli?
- Ma tõesti ei mõistnud kõike. Nagu tänagi.
Lugedes juhtus midagi seletamatut -
hakkasin nägema maailma uuel moel.
See tunne võis tulla pärast esimest lugemiskorda või tasahilju.
Vanemas eas olen kogenud sama kaeoperatsioonil.
Mu mõlemad silmad opereeriti nädalase vahega.
Maailm oli hoopis teist nägu.
Värvid kirgastusid ja nägemine teravnes.
Nende kogemuste vahel on midagi sarnast.
- Sinu kogemusest on omajagu aega möödas.
Kuidas on sinu suhe Piiblisse aastatega muutunud?
- Piibel on muutunud üha tähtsamaks. Saan nüüd rohkem aru.
Näen Vana ja Uue Testamendi sidet teineteisega.
Leidsin palju seoseid,
mille mõistmiseks tuleb esmalt Vanasse Testamenti süveneda.
Selliseid asju.
Õpingute ajal mõtlesin,
et võtan Lutheri õhutust Roomlaste kirja suhtes tõsiselt.
Ta ütles, et kristlane mitte üksnes ei pea seda iga päev lugema,
vaid oskama Roomlaste kirja peast.
Piiblisõna tuleks niisiis teadlikult pähe õppida.
- Nagu hästi teame,
suhtuvad paljud kriitiliselt Piiblisse ja selle õigsusesse.
Küsin kritiseerijailt kõigepealt, kui palju nad on Piiblit lugenud.
Oled Piibli mitu korda läbi lugenud.
Oled lugenud seda kord korra järel.
Kas oled vigu leidnud?
- Olen leidnud mõningaid kohti,
mille üle olen mõtisklenud, kuna need ei tundunud kokku sobivat.
Viimasel ajal olen mõelnud Estri raamatule.
Algul saame Mordekaist pildi,
nagu oleks ta Estri onu,
ja ta toodi Jeruusalemma vangide seas.
Kui vaadata Estri raamatut ajaloolisest perspektiivist,
oli Ester kuningaga abielludes hoopis 70-aastane.
See ei kõla usutavalt, kuid sellele on ka seletusi.
Olen jäänud vahel selliste asjade üle mõtisklema.
Ühtki lahendamatut probleemi pole, kui vaid piisab teadmisi.
- Oled lugenud Piiblit juba kaua ja mitmeid kordi.
Kui oleks tõsi, et see on täis vigu,
oleksid kindlasti juba kohanud mitmeid vigaseid seiku.
Tõid esile vaid ühe asja.
Ütlesid ka, et me ei taju tingimata kõike.
Kas arvad, et Piibel eksib mõnes kohas? - Ei.
Mitte ükski tõlge
ei vasta muidugi kunagi täpselt Piibli algvormile.
Kui Püha Vaim juhatas kreeka- ja heebreakeelseid kirjutajaid,
kirjutasid nad, mida anti, isegi kui nad seda ise ei mõistnud.
See oli Jumala plaani kohane ja veatu.
Aastatega on teksti käsitsi kopeeritud.
Tõlkimisegagi on kulunud sadu aastaid.
See areng on võinud tuua vigu tänapäeva teksti.
- Oled ise Piibli tõlkimises osalenud.
Oled olnlud misjonipõllul piiblitõlkijana,
millest räägime hiljem pikemalt.
Oleme rääkinud eksimatu Jumala Sõna usaldusväärsusest
ja selle tähendusest sinu elus. Oled elanud 60. ja 70. aastail,
kui oli hoopis teistsugune ärkamine kui tänapäeval.
Millist positsiooni Piibel tollase ärkamise ajal omas?
- Piibel oli muidugi väga tähtis.
Eriti koosolekuil oli kuulda Pühakirja lehekülgede kahinat.
Kui töötasin tudengimisjonis, pidasime seal koosolekuid.
Noortel oli kombeks tulla koosolekule Piibel kaasas.
Kui mingit kirjakohta mainiti, otsiti see Piiblist üles.
Piibel oli elu loomulik osa.
- Tänapäeval näeb seda harva. - Tõsi. Ja ma ei mõista, miks.
Psühholoogide meelest jääb see, mida nii kuuldakse kui nähakse,
palju paremini meelde kui see, mida üksnes kuuldakse.
Nii see peakski olema.
USA kristlased lähevad kirikusse suur Piibel kaenlas.
See ehk ei sobi Soome kultuuriga.
Uue Testamendi võiks siiski taskusse panna, et mitte relvitu olla.
- Räägime Piibli kasutamisest ärkamisajal.
Seda aega iseloomustab võimas sõnakuulutamine.
Kuidas iseloomustaksid tolleaegset kuulutamist?
Kirikus käis palju inimesi, paljud pöördusid ja said päästetud.
Hiljem läksid paljud misjonitööle ja nii edasi.
Milline koht oli Piiblil tol ajal sõnakuulutamises?
- Piiblil oli väga keskne koht.
Tihti põhines jutlus mingil Piibli kirjakohal.
Ei loetud üksikuid salme.
Vaadati läbi peatüki tähendust minevikus ja tänapäeval.
Sellega võidi võrrelda enda eluolukorda.
- Tänapäeval kuuleb palju kriitikat Piibli kohta.
Kriitikute seas on olnud ka kõige ebatõenäolisemaid isikuid.
Näiteks kirikutegelased on kritiseerinud Piiblit vigade pärast.
Mis oleks juhtunud, kui keegi oleks kritiseerinud ärkamiskoosolekul?
- Arvan, et teda poleks enam tagasi kõnelema kutsutud.
Olime jutlustajate suhtes hoolikad. Sedagi tabas kriitika.
Tahtsime kutsuda kõnelejaid,
keda teadsime tahtvat Piibli sõnumit kuulutada.
Meid kritiseeriti selle eest, et tõrjusime teised jutlustajad välja.
Rõhutasime tihti, et valisime selliseid kõnelejaid,
kelle sõnumil teadsime puhkavat Jumala õnnistuse.
- Teil oli siis vastav kriteerium. Tahtsite teada,
et kõneleja elaks Piibli põhjal ega kritiseeriks seda.
- Nii võiks öelda.
- Milline oli ärkamises osalenud inimeste olukord?
Kogesid ise, et kogu su elu muutus, kui hakkasid Piiblit lugema.
Kas seda juhtus ka teistega? - Jah,
Tudengitöös üllatusin tihti,
kui kaasa lõi uusi usklikke.
Kui küsisin, kas ka nende peredes oli usklikke,
vastasid üllatavalt paljud, et nad olid ainukesed.
Mulle tundus, et nad tegutsevad Jumala langevarjuritena.
Jumal valib inimese täiesti sekulaarsest keskkonnast,
et ta võiks levitada valgust oma mõjusfääris.
- Piiblil on suur tähendus ka selles,
et Sõna levitatakse ka teistele.
- Tihti on juhtunud, et seda pole tehtud eriti targalt.
Vahel on äsja usule tulnud ning noored ja tulised kristlased
Piibliga pähe tagunud. Sedagi on kritiseeritud.
Aja möödudes õpitakse, et see pole õige meetod.
- Ütlesid, et tahtsite kõnelejaid valides teada,
et nende elu rajaneks Piiblil.
Tänapäeval maadeldakse mitmete küsimustega.
Näiteks naiskirikuõpetajad ja homoseksuaalsus.
Aktuaalseid küsimusi kerkib ka misjonipõllult.
Kuhu ärkamisajal mindi,
kui taheti teada, kas tegemist on Jumala tahtega?
- Võin rääkida vaid sellest,
kuhu paljud soome-rootsi tudengid läksid.
1960. aastate algul oli Helsingis
Ameerika luteri pastor Ray Martin.
Ta pidas iga pühapäev ingliskeelset teenistust.
Paljud tudengid läksid sinna,
kuna kuulsid, et seal räägitakse elavat Jumala Sõna.
Enne seda käidi Soome Misjoniseltsis.
Misjonikirikus oli pühapäeviti rootsikeelne jumalateenistus.
Seal olid pastoreiks Per Wallendorf ja Mikael Sandell.
Seal kuulutati elavat Jumala Sõna.
Pühapäeviti käis kuulamas palju teisigi.
- Taas oli Piiblil otsustav roll.
Asi ei olnud jutlustajate suurepärasuses,
vaid teadmises, et nad järgivad Piibli Sõna.
- Per Wallendorfil oli eriline võime jutlustada nii,
et tema mõtteid jäid meelde.
Ta tõi tihti esile kolme punkti.
Ta rõhutas neid nii,
et hiljem mõtiskledes oli lihtne meenutada,
mida ta jutluses rõhutanud oli.
- Tekkis ka palju väikseid piibligruppe.
- Lisaks oli ka palvegruppe.
- Mainisin varem, et oled osalenud piiblitõlkimises.
Läksid esimest korda misjonitööle 1974. aastal.
Oli tegemist piiblitõlketööga.
- See ei olnud kohe algusest piiblitõlkimine,
vaid uus töö Senegalis sereeride hõimu juures.
Seal polnud varem protestantlikku tööd olnud.
Meie meelest oli Piibli tõlkimine üks esimesi ülesandeid.
Teiseks mõtlesin, kuidas Jumal oli mind selleks koolitanud.
Ta oli mind varustanud ülesannetes,
kust võis näha Tema juhatust sellisel viisil,
et saaksin oma tööga võimalikult hästi hakkama.
Sain näiteks stipendiumi Iisraeli, kus veetsin aasta Heebrea Ülikoolis.
Olin õppinud heebrea keelt juba Soomes.
Nüüd pääsesin siiski süviti heebrea keele kallale.
Suutsin lugeda terviktekste heebreakeelsest Piiblist,
ega tarvitsenud peatuda iga sõna tähendust otsima.
Heebrea keel muutus teatud moel elavamaks.
- Oled näinud Piibli tähendust oma elus ja ärkamises.
Kuidas hindaksid Piibli tähendust misjonipõllul?
- Piiblil on seal otsustav roll.
Aafrika on alati olnud ebastabiilne kontinent.
Riigivorm võib äkitselt muutuda või puhkeda revolutsioon.
Kristlikud misjonärid saadetakse siis välja.
Senegalis pole seda juhtunud, kuid oht on olemas.
On tähtis panna Jumala Sõna nende endi keelde,
et misjonäride lahkudes jääks järgi midagi püsivat.
- Neile jääb Jumala Sõna. - Täpselt.
- Räägi palun, kuidas alustatakse, kui midagi veel valmis pole?
Kas neil oli juba oma kirjakeel?
- Kirjakeel oli olemas niivõrd, et pärast iseseisvumist määrati komitee
koguma foneetilist tähestikku 7-le tuntumale kõnekeelele.
Need olid valminud vahetult enne meie saabumist.
Seegi oli üks Jumala ime, mis näitas õiget aega selleks tööks.
Võiks öelda, et misjonitöö kaudu pääsime argiellu.
Kõigepealt jagasime pildiraamatuid ja korraldasime lugemistunde.
Tuli võtta seisukohti ka asjades,
mida valitsuskomitee polnud veel lahendanud.
Nii pääsesime kirjakeele loomise juurde.
- Mida tehakse, kui tahetakse Piiblit täiesti uude keelde tõlkida?
Millised on olulisimad etapid?
- Meie lahendus oli järgmine.
Saabusime Senegali 1974. a märtsis.
Mõni kuu läks praktiliste asjade korraldamiseks.
Tuli leida korterid ja muud asjad.
Siis saatis Jumal meie juurde ühe noore koolipoisi.
Ta käis prantsuskeelses gümnaasiumis viimases klassis.
Tema sõnul mõistis ta,
et oleme tulnud levitama Jumala Sõna tema hõimule.
Ta tahtis kaasa aidata.
Ta oli väga osav, tubli ja taibukas poiss.
Algul oli ta meie keeleõpetajaks.
Seejärel märkasime, et tal on annet ka muude tööde peale.
Andsime talle lihtsalt prantsuskeelse Piibli
ja palusime tal tõlkida Matteuse evangeeliumi algusest.
Kuna ta oli õppinud prantsuse keeles, õnnestus tõlge väga hästi.
Seejärel võrdlesime seda kreekakeelse algtekstiga.
See pidi olema arusaadav sereerikeelsele lugejale
ning järgima ka algteksti.
- Põhimõtteliselt võib siis tõlkida mis tahes keelde,
inglise, rootsi või prantsuse keelde.
Alati tuleb võrrelda aga algtekstiga, et ei tehtaks tõlke tõlget.
- Täpselt. Meie tõlk ei osanud ei kreeka ega heebrea keelt.
Poleks kasu olnud,
kui oleksin tõlkinud ise kreeka keelest nõrka prantsuse keelde
millest nemad aru saaksid ja tõlgiksid seejärel sereeri keelde.
On parem, et tõlge oleks nii täpne kui võimalik.
Meie lähtekeeleks oli prantsuse keel,
kuid jälgisime samal ajal pidevalt ka algkeelset teksti.
- Kui kaua võttis Uue Testamendi valmimine?
- Nagu mainisin, alustasime aastal 1974.
Uus Testament valmis 1978.
See trükiti 1979.
- Tõlkimine sujus siis üsna ruttu. Läks vaid kolm aastat.
- Umbes jah. Luther ju tõlkis Uue Testamendi 100 päevaga.
- Aga tema oli Luther.
Millal terve Piibel valmis sai?
- Olime tõlkinud teatud osi juba Uue Testamendi tõlkimise kõrval.
Jätkasime tõlkimist 1. Moosese raamatust.
Tõlkisime mõned Laulud, Sakarja ja Aamose raamatu.
Naasime Soome 1985. aastal.
Seejärel jätkasid tõlketööd teised Soome teoloogid
koos aastatega kasvanud tiimiga.
- Piiblitõlkimist mitte tundvailt kuuleb tihti,
et tõlkimisel on erinevaid ideoloogiad.
Mõnede meelest tuleb tõlkida sõna-sõnalt.
Teiste arvates on olulisim rõhuda sisule.
Milline on sinu seisukoht? On sel tähtsust?
- Minu meelest on see tähtis küsimus.
Arvan, et parim on sihtida kuhugi nende vahele.
On mõttetu tõlkida sõna-sõnalt kreeka või heebrea keelest,
kuna lauseehitused ja muu on erinevad.
Tuleb tõlkida mõistetavalt,
kuid samas säilitada peamised Piibli mõisted.
- Tegemist on vastutusrikka tööga,
kui tõlgitakse seda, mida Jumal tahab kõigile öelda.
- Täpselt nii.
David Hedegård on öelnud, et kui tahetakse teada,
et me pole veatud, tuleb hakata Piiblit tõlkima.
Tema avaldas rootsikeelse Uue Testamendi tõlke 1960. aastail.
- Olite kindlasti väga tänulikud,
kui tõlge valmis sai? - See oli täiesti uskumatu
Osalesime 2008. aastal 13-päevasel Piiblipeol.
Meie väike luteri kirik ja Faticki katoliiklik kogudus
korraldasid koos Piiblipeo, kus käis mitmeid tuhandeid inimesi.
Märgati samuti, kuidas oli muutunud katoliiklaste suhtumine.
Nad igatsesid Piiblit omas keeles.
Nad oleks tahtnud ära osta kogu 5000-tiraazhilise trüki.
Kui otsustasime tiraazhi arvu, ei osanud me suurt huvi oodata.
Nüüd on valmimas teine trükk. - Suurepärane!
Meil on veel järel mõni minut ja kaks küsimust.
Mida ütleksid inimesele,
kes on lugenud Piiblit väheke või üldse mitte?
- Siis on paras aeg seda regulaarselt lugema hakata.
Hea on alustada kergemini mõistetavaist raamatuist,
nagu Johannese evangeelium, ja tasapisi edasi minna.
- Oleme rääkinud sellest,
kui palju võib Piibel tähendada üksikisikule,
kui otsustav on selle tähtsus ärkamises ja misjonipõllul.
Endiselt on palju inimesi, kelle emakeeles Piiblit veel pole.
Võib-olla vaatab keegi meie saadet
ja tunneb veidigi kutset Piibli tõlkimiseks.
Mida tahaksid talle öelda? - Suurepärane.
Tööd ei jätku üksnes spetsialiseerunud piiblitõlkijaile.
Kõik nimelt ei tööta algtekstidega.
Tõlketöö juures on teisigi konkreetseid ülesandeid,
kus ei higistata heebrea keelega.
- Igaühe jaoks on koht. - Kindlasti.
- Aitäh saates osalemast ja rääkimast Piibli tähendusest.
Osaled ka ajakirja avaldamises, mis ilmub 4 korda aastas.
Kristet Perspektiv on väga huvitav leht.
See sisaldab tähtsaid artikleid Piibli ja usu kohta tänapäeval.
Kui sina või su sõber tahate lugeda, võib seda kergesti soetada.
Helsingis elab vaid üks Stig Olof Fernström.
Otsi tema telefon üles
ja võid tellida lehe kõigile soovijaile.
Aitäh vaatamast! Õnnistatud nädalat!
Jumala Sõna tähendust ei saa kunagi üle tähtsustada.
Tõlge: Monika Jaaguri