PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna räägime Piiblikohvikus müütidest.
Meil kõigil on oht elada reaalsuse asemel müütide põhjal
ja minu külaliseks on Tapio Puolimatka,
Jyväskylä Ülikooli kasvatusteooria ja -traditsiooni professor.
- Tere tulemast saatesse! - Aitäh.
Mul on siin üks sinu varasem, minu meelest tähtsaim raamat,
mis annab üldpildi sinu mõtlemise kohta
"Usk, teadmine ja müüdid". See käsitleb usku, teadmist ja müüte.
Soomlased kipuvad mõtlema, et usk on sügav,
kuid mis mõtlemisse puutub, on see tihti väga pinnapealne.
Oled kritiseerinud pinnapealset usku.
Mida ütled selle kohta?
- Yale'i Ülikooli professor Nicolas Waltersdorf märgib samuti,
et lääne ühiskonna kristlased elavad suurema osa ajast
sekulaarsetes õppeasutustes või me jälgime maist meediat.
Tema sõnul pole me 100-protsendiliselt kristlased.
Üksnes 10% meie pinnapealsest mõtlemisest on kristlik,
kuid see ei moodusta terviklikku maailmapilti,
kuna saame niivõrd vähe aluselist kristlikku koolitust.
Kogu nädala viibime sekulaarses ühiskonnas,
parimal juhul käime kord nädalas kuskil koosolekul,
kus saame 10-30-minutilise õpetuse. Seda on niivõrd vähe.
See muutub meie ajudes vaid väikseks detailiks,
mis ei moodusta tervikpilti.
Seetõttu vaatame asju läbi sekulaarsete prillide
ning seetõttu elamegi müütide maailmas.
- See on ju isegi hea olukord, kui mõni kristlane saab iga nädal
pool tundi õpetust.
Olukord on enamasti kahjuks selline, et saadakse vaid kord kuus
mingi 5-minutiline jutlus, vahel mõne õpetuse,
kuid samas saadakse hariduse, argimeedia ja muu kaudu
põhjalik sekulaarne koolitus, kuna Soome ühiskonnas
ei tule usk ja Piibli seisukohad avalikes arvamustes üldsegi esile.
- Kui tulevad, siis mingi teesklemise raamistikus.
- Kuidas on võimalik sellises olukorras usku säilitada?
Kas seetõttu kasutataksegi usu mõistet
teadmise ja kindluse vastandina?
- See arusaam lähtub otseselt sekulaarsest kuvandist.
Prantsuse sotsioloogi Jacques Ellul'i sõnul elame ühiskonnas,
kus ühiskondliku mõtlemise tasandil usutakse, et kõik on mateeria;
inimene on loomult hea;
ühiskond ja inimene arenevad ning muutuvad pidevalt paremaks.
Elame sekulaarses kontekstis.
Pauluse väitel on iga Jumala Sõna Jumala poolt inspireeritud
ja kasulik õpetuseks.
See tähendab, et kui iga Jumala Sõna ehk kogu Piibel on õpetuseks kasulik,
ja ma ei tunne kogu Piiblit, puudub mul tervik,
mis aitaks mu meeli uuendada.
Vanade kristlaste väitel peaks Piibli kord aastas läbi lugema.
Kui loen 3-4 peatükki päevas, nii et olen pidevalt kontaktis
terve Piibliga, alles siis hakkab arenema tervikpilt
ja võin tõlgendada asju selle põhjal.
Kui loen aeg-ajalt mõne kirjakoha ja veedan enamuse ajast maailmas,
loen neidki kirjakohti selle sekulaarse raamistiku kaudu
ning tõeline tähendus ei jõua pärale.
- See on väga lohutav.
Meie esmane vajadus ei ole saata kõik kristlased
kuskile 6-aastasele kristlikule koolitusele,
mis oleks lühidusele vaatamata tore, kuid siiski tõenäoliselt utoopiline.
Kui kõik kristlased hakkaksid Piiblit lugema,
tooks see meie kristlikku mõtlemisse juba täiesti uut sügavust.
- Hakkasin ise 13-aastasena selle plaaniga Piiblit lugema,
et loen ta kord aastas läbi.
See oli väga hea vanus Piibliga süstemaatiliselt tutuvust teha.
Esmakordsel lugemisel leiab Piiblist raskeid kohti.
Pärast viiendat korda on sul juba mingi arusaam,
miks isegi sugupuude nimekirjad sisaldavad tähtsaid õpetusi.
Näed, et Jumal loetleb üksikisikuid.
Jumala jaoks on tähtsad üksikisikud.
See on meie väga rikkalik võimalus.
Lisaks tahaksime luua teaduskogukonda,
kus lähtutakse Piibli tõest.
See on Lääne teadusajaloos varem eksisteerinud,
kuna kaasaegne teadus sündis kristlikus teaduskogukonnas.
Rodney Starki statistika põhjal olid 52-st 16.-18. sajandil
revolutsiooni teinud teadlasest 50 kristlased ja 2 skeptikud.
Skeptikute osatähtsus oli tühine
ja nemadki sõitsid kristliku kultuuri põhioletuste slepis,
kus usuti, et maailma lõi Jumal ja seetõttu on seal kord;
Jumala loodud olendina suudab inimene mõista reaalsust.
Ja kuna inimene on pattu langenud, vajame teaduslikku meetodit,
mis pidevalt kontrollib ja parandab inimese kalduvust enesepettusele.
Kõik sündis kristlikus kontekstis, mis andis teadusuuringutele aluse.
Oleme selle unustanud.
Peaksime naasma algupärase teaduse mõiste juurde.
- Selgita veidi Piibli põhiuskumusi.
Kuidas maailma loodud olemine teadust mõjutab?
- Kui võtta vastandiks, et maailma pole loodud,
tähendaks see, et maailm on hakanud ise arenema.
Epikurose väitel on kõik tekkinud
aatomite juhuslikest kombinatsioonidest.
Kui kõik on tekkinud aatomite juhuslikest kombinatsioonidest,
pole põhjust oletada mingit korda.
Miks peaks hakkama teadust tegema? Teaduslik motivatsioon puuduks.
Kui see on loodud intelligentse kõikvõimsa Looja poolt,
tähendaks see, et kord eksisteerib mateeria struktuurides,
inimese olemuses - südametunnistuses, tunnetes,
ja näeksime kõikjal Jumala hea käe jälge.
See motiveeriks meid teadusega tegelema
ning austama elu ja loodut, materiaalset elu
ja kõike head, mis Jumal on loonud.
- Ühest Piibli põhiõpetusest, et Jumal on kõige Looja
ja alalhoidja, tekib alus teadusetegemisele.
- Jah. Sellest lähtub ka alus inimeste võrdõiguslikkusele.
Sellest lähtub ka austus kehalise töö vastu.
Suured antiigi targad ei teinud ihulikku tööd,
see kuulus orjadele. Kreeka oli orjanduslik ühiskond.
Kui Jumal sündis kristluses käsitööliseks, muutus maine pühaks,
kuna see on Jumala loodu.
Jumal näitas, et meie jaoks näiliselt väheväärtuslik
on äärmiselt hinnaline, kuna see on Tema määratud.
- Teine suur Piibli õpetus pärast loomist
on maailma langenud olek.
Oleme loomu poolest patused -
kuidas see mõtlemist ja teaduse tegemist mõjutab?
- Kuna inimene on pattulangenud ja patt on tema loomuses
ning viib enesepettusesse ja inimese intelligents seda ei takista,
kuna inimene suudab end intelligentselt petta,
ütlesid kaasaegse teadusliku meetodi loojad 16. sajandil,
et vajatakse teaduslikku meetodit, mis põhineks enesekriitilisusele.
Midagi ei saa uskuda kellegi öeldu põhjal,
kui tahes intelligentsed nad ka poleks.
Intelligentsena näivad põhjendused võivad olla olemuselt ebapädevad.
Peab pidevalt piirama inimese kalduvust enesepettusele
ja tuleb luua täiesti vaba teadusliku vestluse atmosfäär.
Ülikool oli kristlik leiutis. Nad sündisid Euroopas kiriku toel.
Seal oli vaba atmosfäär teadusetegemiseks.
Müüt pimedast keskajast on vastuolus kaasaegse ajalooga.
Keskaja uurimine on näidanud, et siis loodi ülikooli institutsioon,
kus soositi vaba uurimist, kus kristluse põhjal
arendati välja põhiuskumused,
mille alusel sündis teaduslik revolutsioon.
Väidetakse näiteks, et Nikolai Kopernikus
oli üksildane geenius, kes leiutas äkitselt
heliotsentrilise süsteemi.
Kui loeme 13. ja 14. sajandi ülikoolide skolastikuid,
oli neil juba mingi idee päikesekesksest maailmasüsteemist,
nad arendasid vastavat mehaanikat ja mõtlemist.
Kopernikus sai oma hariduse neis kristlikes ülikoolides.
Tol ajal polnudki muid ülikoole.
- Piibli kaks aluselist õpetust - loomine ja langemine -,
moodustavad kogu teadusliku mõtlemise ja inimese elule aluse,
nii et inimene ei ela müütide, vaid reaalsuse järgi.
Kuidas on kolmas, Piibli keskseim õpetus Kristuse lunastustööst,
mõjutanud teaduse arengut?
- Selles peitub kogu universumi mõte.
Miks on Jumal loonud maailma, kus on kannatust ja kurjust?
Ta on seda sallinud, kuna vaid sellises maailmas
on võimalik väljendada Jumala armastust ja ohvrit.
Ta suri patuste inimeste eest.
Jeesuse armastus on avaldanud Lääne kultuurile suurt mõju.
Riigid, mida on mõjutanud evangeelium,
tegelevad täna heategevusega, isegi kui on sekulariseerunud.
Üks ateist ütles hiljuti, et on võimatu põgeneda
Jeesuse armastuse tohutu mõju eest. Ta oli täiuslikult hea inimene.
Head teadust ei saa olla ilma moraalita.
See variseks teaduspettuste puhul kokku.
Esineb üha enam näiteid, kuidas tänapäeva dramaatilisi tulemusi
otsivas teadusmaailmas jõutakse nendeni kõige kergemalt
uurimismaterjali võltsides.
Kui meil poleks moraalset alust, Jeesuse väljendatud austust
headuse ja tõe suhtes, ei jõuaks me kuhugi.
- Jõuame huvitava tulemuseni.
Kui loomine, langemine ja Kristuse lunastustöö -
Piibli kolm keskseimat õpetust, kogu kristluse tuum -,
pole kuidagi vastuolus, vaid moodustavad aluse
hea, eduka teaduse tegemisele, inimväärikusele,
inimese kohtlemisele inimväärikalt, pole inimesel mingit põhjust
peita või häbeneda oma usku, vaid vastupidi -
seda teades oleks inimesel põhjust kõiges julgelt tunnistada,
et see on minu mõtlemise, töötegemise ja elu alus.
- Täpselt.
Probleemiks on Waltersdorfi väitel see,
et enamus kristlasi on saanud sekulaarse koolituse.
Kui ühes ajalehes käis debatt kristluse tähendusest
teaduse arengule, helistas mulle üks professor
ja rääkis, et meie ajalooõpikud edastavad endiselt müütilist lugu
teaduse sünni kohta. Valgustuse müüt.
Otsekui oleks 17.-18. sajandil usust Jumalasse loobunud valgustus
loonud teadusliku revolutsiooni.
Valgustusajastu kuulutajatel nagu Voltaire, Rousseau ja Hume
polnud mingit panust teaduslikus revolutsioonis.
Nemad hakkasid kuulutama, et keskaeg oli pime
ja alles siis, kui loobutakse usust Piiblisse,
algab teaduse ajastu.
Teaduslikke leiutisi oli juba tehtud keskaja kristlikes ülikoolides
kristlike teadlaste poolt 16. ja 17. sajandil.
Isaac Newtonit jumaldati valgustuse ajal.
Taheti aga maha salata, et ta oli kristlik teadlane
ja tegi teadust kristlike lähtealuste põhjal.
Selle salgamine oli võimalik, kuna tema kirstlikud käsikirjad
avaldati alles 20. sajandil.
Neist suurema osa ostnud Kaynes märkas äkitselt,
et Newton tegi oma parima teadustöö teadlikult kristlike lähtealuste põhjal,
kuid see ei sobinud valgustusajastu kuvandisse.
Newton käsitleb vähemalt miljoni sõna ulatuses kristlikke mõisteid.
Suuremat osa neist pole avaldatud.
- Käsitled oma raamatus "Usk, teadus ja müüdid" müüte
ja väidad, et kui me ei hoia kinni realistlikest,
piibellikest tõdedest nagu loomine, langemine
ja Kristuse lunastustöö, satume müütilisse mõtlemisse,
mis pole lihtsalt tõde.
- Müütiline mõtlemine johtub sellest, et meil kõigil on põhiteave Jumalast.
Teame kõik, et Jumal nõuab meilt meie elu suhtes aru.
See teadmine häirib, kuna oleme patused,
meil on pattu väga raske tunnistada.
Pauluse sõnul eitame me tõde.
Selleks tuleb ebameeldiv tõde asendada
meeldivate kujutluspiltidega.
Inimesed hakkavad rääkima, et meie vahetu teadmine Jumalast
pole tõeline teave ja teadus sündis valgustuse ajal
alles siis, kui loobuti Jumalast.
Nii luuakse müütiline diskursus, mis läbib ka meie õpikuid.
Ka kristlased loevad seda. Peame seda koolis õppima
ja midagi sellest jääb kindlasti meisse.
Seal räägitakse Galileo Galileist kui sekulaarse teaduse esindajast,
kuid ta oli kristlane.
Seda on väga lihtne järeldada, kui lugeda netis tema kirjutisi.
Ta lähtus sellest, et inimene on Jumala kuju
ja inimese matemaatiline mõtlemine on Jumala ilming.
Müüdid on meie kultuuri osa ja peame olema ettevaatlikud,
et uuriksime kõike valitseva ajaloolise uurimuse põhjal,
mitte populaarsete arvamuste põhjal, muidu hakkame ka ise müüdis elama.
- Kui mõelda tavalisele kristlasele, kes ei taha elada müütide vangis,
vaid teadmistes kasvada, et tema usk rajaneks faktidel,
millist nõu sa annaksid?
- Väga tähtsad on isiklikud suhted.
Näiteks koguduse elu - meil on üksteisega isiklikud suhted.
Ellul rõhutab, et suure tundevajadusega inimene,
kellel puuduvad lähisuhted, on väga aldis müütidele.
Kui lammutatakse perekond või koguduse kogukond,
luuakse sellega eraldiseisvaid üksikisikuid,
kes on suurepärased propaganda sihtmärgid.
Kui ehitame oma pere- ja koguduseelu, inimsuhteid
ja vestleme Piibli tõdede teemal, saame tervikliku pildi
ja koguduses ilmutab end meile ka Jumal.
Vajame ühiskondlikku tuge.
Sekulaarse ühiskonna mõju rajaneb kogukondlikele eeldustele.
Tajume, et siin kogevad kõik nii
ja peame kõnelema nendes tingimustes.
Koguduses kuulutatakse Jumala Sõna avalikult
ja loodetavasti pole põhjust karta ning sõnumit lahjendada.
Seal saame teistsuguse ühiskondliku toe teisitimõtlemisele.
- Kui tahaksime tutvuda kristlike mõtlejatega,
siis sinulgi on koduleht, kas pole?
- www.tapiopuolimatka.net
- Paljudel mõtlejatel on kodulehed.
Rääkisime ühes varasemas saates ühest juhtivast mõtlejast
William Lane Craig'ist, kellel on samuti koduleht
www.reasonablefaith.org, kus räägitakse nagu sinugi lehel
nii raamatutest, artiklitest, loengute graafikust.
- Seal on ka linke teiste kristlike lehtede juurde.
- Sinu poolt kirjeldatud olukorras peame julgustama teineteist
seda teadmist otsima nii koguduses kui kodus
ja uurima, kust on võimalik teada saada,
kuidas kristlikud mõtlejad on millestki rääkinud.
- Me ei peaks kartma raskete raamatute lugemist.
Kui loen raamatut, millest ma aru ei saa,
tuleb lihtsalt jätkata.
Üks minu elu tähtsaim raamat oli kristliku filosoofi
Herman Dooyeweerd'i "Teoreetilise mõtlemise uus kriitika".
Mäletan, et ei mõistnud pärast 200 esimest lehekülge midagi.
Siis alles hakkasin aimu saama, millest juttu on.
Arusaamatu raamatu lugemine ei tee kahju.
Kui seda piisavalt kaua lugeda, saab lõpuks aru.
Kui loen rasket raamatut, õpin tõenäoliselt midagi uut.
Kui loen alati kergeid raamatuid, ei pruugi nad mind alati arendada.
- Kas on tähtis olla ka kriitiline?
Kui neelan alla esimese asja, mida mõni professor või keegi ütleb,
olen alati müütide valduses.
- See on seotud kristliku pattulangemisõpetusega.
Kui lähtun sellest, et isegi kõige intelligentsem inimene
kaldub enesepettusse, et inimesel on vajadus eitada Jumalat,
tasub üldiselt kahelda intelligentseimategi inimeste jutus
Jumala kohta.
Neil kõigil on oma tagamõte.
Neil kõigil on vajadus eitada Jumala kutsumist.
Kui ei taheta elada Jumala tingimustel,
tuleb ennast veenda, et Jumalat pole olemas.
- Lõpetuseks selline mõte -
kunagi, kui ma midagi ei mõistnud ja see häiris mind,
siis palvetasin, et Jumal annaks mulle mõista.
Hiljem märkasin, et mind juhiti mõne raamatu juurde
või sõbrunesin mõne inimesega, kes asja ära seletas.
- Minulgi on sarnaseid kogemusi.
Läksin kord ühele koosolekule Hollandis.
Istusin seal viimase koosolekuni, kus räägiti stipendiumi võimalusest,
mille tulemusena pääsesin kolmeks aastaks USA-sse
koos Alvin Plantinga'ga, kes oli samuti kohal
ja on üks maailma juhtivaid kristlikke mõtlejaid.
- Aitäh, professor Puolimatka, saates osalemast.
Õnnistust sinu töödesse ja tegemistesse. - Aitäh.
- Aitäh teile, head vaatajad.
Võime paluda Jumalal juhtida end materjalide ja inimeste juurde,
nii et meie usk võiks seista kindlal alusel,
süveneda ja kasvada;
et püsiksime kindlalt Jumala Sõnas ja tões maailma reaalsuse kohta
ega elaks müütides.
Õnnistatud nädalat!
Kohtumiseni nädala pärast taas Piiblikohvikus!
Tõlge: Monika Jaaguri