o 1.1
PIIBLIKOHVIK
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna räägime shokeerivast ja traagilisest sündmusest
Utöyas, Norras, veidi aega tagasi,
millest tekkis kristlusega seotud arutelu,
kuna teo tegija tembeldati algul kristlikuks fundamentalistiks.
Minu külaliseks on kogu elu Norras elanud mees,
Norra teoloog Espen Ottosen.
- Teretulemast! - Aitäh.
- Oled teoloog ja ühe lehe peatoimetaja.
Lisaks oled infojuht Misjonssambandetis,
mis on suur misjoniorganisatsioon Norras.
Seetõttu jälgidki aktiivselt maailmas toimuvat.
Jälgisid ilmselt ka Utöya sündmusi.
Kuulsime nii Norras kui Soomes väga kiiresti esimeste uudiste seas,
et selle hirmutöö autor Anders Breivik,
on konservatiivne kristlane.
Mida seda kuuldes mõtlesid?
- Olin siis naise ja kolme lapsega Prantsusmaal puhkusel.
Jälgisime Tour de France'i.
Oli vapustav saada norra sõpradelt tekstisõnumeid,
kus räägiti, et Norras juhtus midagi hirmsat.
Teleris ütles BBC üsna kiiresti,
et tegemist ei olnud moslemiterroristiga,
vaid kristlasega, sinisilmse, konservatiivse norralasega.
Minu esimene küsimus oli: Kas see võib võimalik olla?
Arvasin, et tegemist oli terrorismiga.
Terroriakte ei saa kunagi Piibli abil kaitsta.
Muutusin ka väga uudishimulikuks.
Tahtsin mõista, millega see terrorist püüaks kaitsta
oma vastikuid ja julme tegusid.
Norra poliitikud ja avalikkus tervikuna
käsitlesid seda tragöödiat hea maitse piirides.
Ma ei tunne, et oleksin kristlasena sündumuses osaliselt vastutav.
Usun, et täna kirjeldaksid paljud Anders Breiviki äärmusparempoolsena
ja väga kriitilisena immigrantide suhtes.
Ja see on suurem faktor kui tema usulised veendumused.
- Kuidas ta küll nii kiiresti selleks tembeldati?
- Usun, et tänapäeva keelekasutuses kogetakse sõna 'fundamentalist'
ennekuulmatult negatiivsena.
Fundamentalist on tihti vägivaldne ja lühinägelik.
Ta on valmis kasutama võitluses kõiki vahendeid selle heaks,
mida tema peab tõeks.
- Oled ka ise konservatiivne kristlane.
Kui mõtleme selle all inimest,
kes peab Piiblit Jumala Sõnaks ja usub sellesse,
mida peetakse klassikaliseks kristluseks.
Ta ei eita Jeesuse ülestõusmist, neitsist sündimist, ristisurma jne.
Oled sa seega fundamentalist?
- Jah ja ei.
Paljude meelest olen fundamentalist, kuna usun, et Piibel on tõde.
Ma ei usu, et Piiblis oleks vastuolusid või vigu.
Usun, et Jumal räägib meile Piibli kaudu.
Ajaloolisest vaatevinklist võttes
on kristlikke fundamentaliste nii kirjeldatud.
Nad usuvad Piiblit täielikult.
Tänapäeval ma ei julgeks öelda, et olen kristlik fundamentalist.
Mõned nimelt arvaksid, et see tähendavat
vägivalla pooldamist ja teiste arvamuste mitte austamist,
ning mind peetaks äärmiselt lühinägelikuks ja fanaatiliseks.
Ma ei taha olla selline. Tahan olla selline,
kes usub Jeesust ja armastab oma ligimesi.
Seda meie norra terrorist ei tee.
Ta kahjustas ja ähvardas inimesi. Mõrvati ligi 100 inimest.
- Tõdesid varem, et Piibliga ei saa vägivalda õigustada.
Kui süüdistatakse fundamentalismi,
kas vägivald ja fundamentalism kuuluvad alati kokku?
Kas kõik fundamentalistid on vägivaldsed?
- Ei. See on vale lähenemisviis.
Teame, et islamiusus ja moslemite seas juhtub nii,
et paljud konservatiivsed fundamentalistlikud moslemid
toetavad terrorismi ja vägivalda.
Nad ei esinda muidugi moslemite enamust,
mida on raske märgata.
Rühmitused nagu Taliban, al-Qaeda ja
konservatiivsed fundamentalstlikud moslemid, mõtlevad nii.
Ma ei usu, et kristluse raames midagi sellist leiduks.
Ma ei ole kunagi kuulnud argumenti, et kristlikud fundamentalistid
rõõmustaksid vägivalla üle.
Kui olin Peruus misjonitööl, kohtasin üht ameerika tüdrukut,
kes ütles, et on mennoniit - kristlik mennoniidi misjonär.
Küsisin, mida see tähendab ja lugesin veidi mennoniitide kohta.
Selgus, et neid võiks nimetada fundamentalistlikeks kristlasteks.
Nad olid väga konservatiivsed ja lisaks patsifistid.
- Nad on igasuguse vägivalla vastu?
- Jah. Nad ei osale ka armeeteenistuses.
Põhjenduseks on see, et Jeesus käskis pöörata teisegi põse
ning võita halva ära hea ja armastusega.
Seepärast tuleb keelduda armeest, relvateenistusest ja vägivallast.
Selle mõõdu järgi ma ise patsifist ei ole.
Piibel ütleb, et vajame politseid ja armeed.
Peame suutma kaitsta oma maad rünnakute eest.
Kuid kohtumine selle mennoniiditüdrukuga näitas mulle,
et on olemas fundamentalistlikke konservatiivseid kristlasi,
kes on veel lisaks patsifistid. See oli väga huvitav.
- Algselt olid fundamentalistid inimesed, kes uskusid seda,
mida Piibel õpetab Jeesusest, et ta on üles tõusnud jne.
Tänapäeval on fundamentaliste, kes keelduvad igasugusest vägivallast,
isegi relvateenistusest.
Sõna 'fundamentalist' on läbi teinud muutuse.
See on saanud sildiks neile, kes on kitsarinnalised,
vägivaldsed ja ei austa teisi inimesi.
Maadleme tänapäeval selle vaatevinkliga,
kuna inimesed mõtlevad nii.
Kuidas peaks sellises olukorras kristlusest rääkima?
- Võin öelda oma kogemuse põhjal, et see on väga raske.
Ma ei usu, et kristlased peaksid väitma, et on fundamentalistid.
See, mida ise täielikult usun, on Piibel.
Fundamentalismi mõiste pärineb 1920. aastate USA-st.
Siis kasutati seda ühe teatud rühmituse suhtes -
konservatiivsete nägemustega kristlaste kohta.
Minu meelest võime selle mõiste hüljata.
Nimetan end ise tihti klassikaliseks kristlaseks,
hindan kõrgelt Piiblit ja pean seda Jumala Sõnaks.
Usun, et kristlust puudutavates ühiskondlikes vestlustes
on üha tähtsam rääkida konkreetselt sellest, mida usutakse.
Mulle näiteks on tähtis rääkida, et keskseim minu usus
on Jeesus Kristus.
Usun, et Ta suri ja tõusis üles minu pattude eest.
Norra terrorist Anders Breivik on ise öelnud,
et usk ei ole tema jaoks midagi isiklikku.
Tal ei ole isiklikku suhet Jumalaga
ega Jeesusega oma Päästjana.
See tähendab, et kristlus on tema jaoks
vaid kultuuri küsimus. See on hoopis midagi muud.
- Küsin nüüd raske küsimuse.
Paljud on esitanud selle küsimuse:
kus oli Jumal Utöyal?
- Jah. Sellele on raske vastata.
Ma ei taha öelda, et sündmustel oleks mingi tähendus
või et Jumal ei hooliks.
Usun, et Jumal nägi Utöya sündmusi
ja pidas seda murettekitavaks.
Usun, et Jumal andis inimestele vabaduse
valida hea ja kurja vahel.
Tahaksin, et Jumal oleks leidnud viisi
Anders Breivik'i peatamiseks.
Kuid meie maailm peegeldab iseennast -
inimesed võivad valida ka kurjuse.
Kogesime Norra sündmusi väga lähedaselt,
kuid sarnaseid asju on sündinud ka Ruandas.
Terroristid ründasid World Trade Centerit.
Erinevates maailma linnades vägistatakse naisi
ja piinatakse inimesi. Sünnib palju halba.
Usun, et kristlaste vastus on ennekõike see,
et kunagi eemaldab Jumal kõik kurjuse.
Ühel päeval loob Jumal uue taeva ja uue maa.
Kuid Ta ootab.
Jumal võiks muidugi eemaldada kõik kurjuse kohe.
Ta eemaldaks minu ja sinu, kõik saate vaatajad.
Ei oleks enam maailma, kus on hea ja kuri
ning kus võime nende vahel valida.
Kuid ühel päeval on kõik hea, kui Jumal loob uue taeva
ja uue maa.
Kõigil inimestel on võimalus sinna pääseda,
kui nad valivad Jeesuse, kes võtab nende kurjuse ja patud.
- See tähendab, et meie valikul on suur tähendus?
- Jah. Arvan, et ainus tõeline võimalus
kurjusest pääsemiseks on võtta vastu Jeesus Kristus
oma Issanda ja Päästjana.
- Naaseme selle juurde, et elame maailmas,
kus erinevatel põhjustel kogetakse, et kristlased on inimesed,
kes tembeldatakse äärmuslasteks ja fundamentalistideks.
Samas toimub meie maailmas selliseid hirmsaid asju.
Vastuses on rõhutatud,
et Jumal on andnud meile valikuvabaduse.
Mõistan, et kui Ta oleks peatanud Breiviki ja teised,
ei oleks enam vabadust.
Mis on vastus sellele tervikpildile?
Kas meilt nõutakse teatud elustiili, et võiksime elada sellises maailmas?
- Minu meelest võiks öelda, et kristlastel on üsna halb maine.
Eelkõige puudutab see konservatiivseid kristlasi.
Peaksime küsima endalt, kas see on meie süü.
Kas oleme jaganud evangeeliumi halvasti?
Usun, et see on mingil määral nii.
Näiteks Põhjamaade kristlikul kirikul ei ole piisavalt hästi õnnestunud
diakooniatöö ja armastuse tegude osutamine
kõigile inimestele. Mõnedes kohtades on
pühade kogukond muutunud õnnelike ühiskonnaks.
Koht, kus kohtutakse ja ollakse ühel nõul selles,
et oleme õnnistatud ja ja meil on vedanud.
Koht, kus võime hoolitseda narkomaanide eest
ja nende eest, kellel on abieluprobleeme;
nende eest, kes võitlevad raskete asjadega.
Oleme valinud väga isoleeritud viisi tegutsemiseks kohas,
kus peaks osutama inimestele armastust.
- Diakooniatööst rääkides tahaksin esitada sellise küsimuse.
Ütlesid, et Breivikil oli vaenulik suhtumine immigrantidesse.
Milline on kristlik seisukoht immigrantide suhtes?
- Kristlikust seisukohast on kõik inimesed Jumala loodud
ja Jumalale armsad ning neid tuleb kohelda ligimestena.
Olen kuulnud immigratsiooni- aruteludes erinevaid seisukohti.
Võime vaadata statistikat, et kui paljud kuriteod
pannakse toime immigrantide poolt ja nii edasi.
Kristlasena on minu põhisõnum, et kõik inimesed on indiviidid,
kõik on Jumala loodud ja Jumalale armsad
ning mul on kohustus osutada armastust kõigile inimestele.
- Teie organisatsioon Norras tegeleb ka diakooniatööga.
Soomes on üsna ebatavaline, et konservatiivsed kristlikud
organisatsioonid tegeleksid diakooniaga,
kuna meil on väga tugev kiriklik diakooniatöö.
Tundub, et tulevikus see valdkond kasvab.
Misjonitöös see juba ongi nii.
Olete panustanud ka Norras diakooniatöösse?
- Jah. Teeme tööd ka immigrantidega.
See on osutunud väga positiivseks kogemuseks.
Immigrandid saavad kristlasteks.
Nad pääsevad kogukonda, kus saavad toetust ja armastust
nii norralastelt kui teistelt immigrantidelt.
See on äärmiselt tähtis.
Usun, et meie töös on ka palju puudusi
ja peaksime rohkem diakooniatööd tegema.
Usun, et on oluline mõelda ka lokaalselt.
Tegutsen seal, kus elan.
Kristlasena on minu ülesanne osutada oma naabreile ja sõpradele
hoolitsust, armastust ja huvi positiivsel viisil.
See on minu meelest väga tähtis.
Arvan, et paljud kristlased on end isoleerinud
ja huvituvad liialt teoloogilistest küsimustest
selle asemel, et osutada armastust praktiliselt.
- On huvitav, et testime teisi väga kergelt
teoloogiliste küsimustega usust. See on muidugi õige.
Ma ei arva, et teoloogiasse peaks kerglaselt suhtuma.
Ometi ei küsita kuigi tihti, kas armastad oma ligimest
praktiliselt diakooniatöö kaudu.
Johannese kirjas küsitakse, kuidas võib Jumala armastus
jääda inimesse, kes vaid vaatab abivajajat,
kuid ei tee midagi tema aitamiseks.
Kontrollime üksteise teoloogilisi teadmisi,
kuid mitte praktilisi tegusid.
- Kogen ka ise selle küsimuse tõsidust.
Usun, et põhjuseks on tihti see, et palju lihtsam on küsida,
kas usud nii või ei, kui küsida, kas osutad armastust või mitte.
Arvan, et kristlased peaksid eriti kuulutama Piiblist neid asju,
mida on meie ühiskonnas kõige raskem uskuda.
Usun, et raskeim on elada selle Jeesuse sõnumi järgi,
et tuleb armastada oma vaenlast ja võita halb ära heaga,
et halba ei või tasuda halvaga, vaid tuleb püüda teha head.
Usun, et see tundub inimestele täiesti loomuvastane.
Tahame vastu lüüa ja kätte maksta, nõuame õiglust.
Õiglus on tähtis, kuid Jeesus ütleb Piiblis tihti,
et peame võitma halva heaga ja pöörame teise põse.
Arvan, et seda ei ole kahjuks kuigi palju jutlustatud.
- Asjad, mida oled Piiblist esile toonud, näitavad hästi,
kui kaugel piibellikust konservatiivsest kristlusest
Breivik tegelikult oli.
Tema tegu oli vastuolus kõigi Jeesuse õpetustega.
- Jah. Olen selles täiesti veendunud.
Olen sellele palju mõelnud pärast 22. juuli terroriakti.
Lugesin Piiblit eriti hoolega ja püüdsin välja mõelda,
kust võis Breivik inspiratsiooni leida.
Tema niinimetatud manifest sisaldab üsna palju Piiblit
ja kristlust puudutavaid asju.
Hiljem märkasin, et seal ei räägitud midagi Jeesusest.
Seal polnud mitte midagi nendest kirjutistest,
kus Jeesus käsib meil armastada oma vaenlasi ja kus Ta ütleb,
et peame julgema Tema eest kannatada.
Seal ei öeldud midagi kirjakohast, mille järgi kristlased
peaksid olema valmis kogema tagakiusu ja teadma,
et elu kristlasena võib tähendada võitlust.
Minu meelest ei tundnud Anders Breivik Piiblit kuigi hästi.
Nagu varem mainisin, ütles ta, et tal pole isiklikku suhet Jumalaga.
Seega on ta enamjaolt poliitiliselt äärmusparempoolne
kui tõeline kristlane.
- Ta ei maininud midagi tähtsaimast asjast-Jeesuse armastusest?
- Mitte midagi.
Ja tema manifest oli paks, 1500 lehekülge.
Kuid mitte sõnagi usu keskseimast sõnumist.
- On arusaadav, et see on midagi, mis meid sügavalt puudutab,
midagi, mis kummitab meid aastakümneid,
eriti neid, keda sündmused isiklikult puudutasid.
Kui mõelda, mida võiks kristlane sellest
piibellikust seisukohast mõelda, siis see on:
tagasi Jeesuse armastuse juurde, tagasi Tema risti jalamile.
- Jah. Arvan, et see on sõnum, mida kristlased ei ole ehk
piisavalt põhjalikult omandanud.
Konservatiivsed kristlased võivad kergelt mõelda,
et kuuluvad vähemusse ja kogevad vastupanu.
Usun, et nii Norras kui Soomes on palju kristlasi, kes leiavad,
et on raske esindada konservatiivset teoloogiat ja kristlust.
Vähemusse kuuluvaile ja vastupanu kogevaile inimestele
on normaalne vastu lüüa ja agressiivseks muutuda.
Breivik on näide sellest, kuidas inimene tunneb end
vähemusse kuuluvaks, ähvardatuks ja surve all olevaks,
ta tahab vastu lüüa ja kasutab jõulisi meetodeid.
Sellest kõrgemal on kristlik kirik.
Meie konservatiivse nägemusega pastorid peaksid julgema öelda,
et kristlase hoiakusse kuulub teise põse pööramine
kannatuste sallimine.
- Aitäh, Espen Ottosen, et rääkisid meile neist asjust.
Jumala õnnistust sinu tööle. - Aitäh.
Aitäh teile, head vaatajad.
Meile rõhutati ja meenutati, et Breiviki tee polnud õige.
Õige on armastuse tee, mida Jeesus näitas ristil.
Õnnistatud nädalat!
Soome keelest tõlkinud: Monika Jaaguri