Piiblikohvik
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna on meil huvitav teema - feminism.
Minu külaliseks on teoloogiamagister Soili Haverinen.
- Tere tulemast saatesse! - Aitäh.
- Räägime feminismist sinuga, kuna oled üks vähestest,
kes seda teemat Soomes teoloogiateaduskonnas uurib.
Oled sellest veidi ka kirjutanud.
Alustuseks aga määratle palun, mis on feminism?
- Lühidalt on see ideoloogia, mis püüab parandada naiste seisust.
Erimeelsusi on selle suhtes, milline peaks naise seisus olema,
mis on parandamine ja mis on naised,
ja mida peaks muutma. On erinevaid arusaami.
- Üksmeelsed ollakse selles, et on tõbi, kuid ravimit ei teata.
Tõbi on see, et naise seisus on maailmas paljuski vilets
ning paljuski alistatud ja piiratud.
- Jah. Eriti feminismi sünniajal on lääneriikide seisukohalt
esinenud mitmeid väärusi ja paljudes maades elavad naised
praegugi väga rasketes oludes.
- Feminismi ajalugu jagatakse kolmeks laineks.
Seleta palun, milles seisnes esimene laine?
- Esimene laine algas juba Prantsuse revolutsiooniga 1789. a
ja 19. sajandi lõpul organiseerus see naisliikumiseks.
Veel 20. sajandi algulgi võib rääkida esimese laine feminismist.
Siis seisti peamiselt naiste ja meeste võrdsete väärtuste
ja õiguste eest.
Näiteks - hääletamisõigus oli üks esimese laine tulipunkte.
- Paistab, et aeti õiget asja.
- Jah. Esile toodi tähtsaid asju, tähtsaid ebakõlasid -
naisi ei hinnatud intellektuaalselt, neid peeti vähem väärtuslikeks,
vähem vaimseteks ja vähem loogilisteks kui mehi.
Seda taheti muuta.
- Kui vaadata kirikuajaloos piisavalt kaugele,
siis pannakse Aquino Thomase süüks, kes olevat õpetanud,
et naine saab hinge alles teatud faasis.
Kas see peab paika?
- Seda küsimust on kirikuisad mitmel moel arutlenud.
Pigem võiks öelda, et traditsiooniline
algkristlik käsitlus inimesest ning naise ja mehe väärtusest
sattus teiste filosoofiate mõjul kahtluse alla.
Siis küsitigi, kas naisel üldse hinge on?
Kas nainegi on loodud Jumala sarnaseks
või on seda ainult mees?
Tolle aja filosoofia vaatenurk erines piibellikust käsitlusest.
- See arusaamine tuli hiljem ja väljastpoolt kirikut?
- Jah. See on seotud etapiga, kus ristiusust sai Roomas riigiusk.
Samas otsiti sellele suuremat usutavust,
sellest sai pigem võimuusk.
Ka tollane tsivilisatsioon mõjutas kiriku õpetuse olemust,
et see oleks tõsiseltvõetav usund.
Eriti mõjutas tolle aja moefilosoofia uusplatonism,
hiljem, 13. sajandil hakkasid mõju avaldama ka Aristotelese mõtted.
- On tähtis aru saada, et algselt ei olnud Piibli põhjal
mingit kahtlust, et naisel on juba algusest peale hing
ja temagi on loodud Jumala näo järele.
Hiljem see muutus piibliväliste mõjutuste tulemusel.
- Augustinuse teos "De Trinitate" käsitleb just seda,
kas nainegi on Jumala kuju, või on seda vaid mees?
Sealgi järeldatakse Piibli põhjal, et kuna Piibli tõestus selle kohta
on niivõrd tugev, tuleb sellest kinni hoida.
- Seega on tegemist müüdiga, kui öeldakse,
et kristlus olevat võtnud naiselt hinge, väärtuse ja loomise?
- Jah. Eriti kui vaadata Jeesuse suhtumist naistesse
ja milline positsioon neil oli algkoguduses.
Teiselt poolt võib küsida, mis on kristlus.
Kui riigikirik esindab ametlikku ristiusku,
tekkisid suured muutused juba üsna varakult -
esimestel sajanditel, 3. ja 4. sajandil.
- Kuid see on täiesti ebapiibellik.
Esimene laine oli seega võitlus naise õiguste eest.
Peame hääletusõigust iseenesestmõistetavaks.
Kas sina kristlasest naisena nõustud esimese laine ideaalidega?
- Jah. Minu meelest on see paralleelne mõtlemine
juba ligimesearmastuse printsiibil.
Kui tolle aja naised tahtsid ülikoolis õppida,
pidid nad taotlema vabastust oma soost.
Oletati, et kui tahad kauem õppida või ennast arendada,
tähendab see, et tuleb loobuda naiseks olemisest,
nagu see oleks intellektuaalse elu vastand.
See pole just eriti positiivne mõte.
- Oleme üsna kaugel Vana Testamendi Seeba kuningannast,
keda Jeesus kiidab selle eest, et ta tuli kaugelt kuulama
Saalomoni tarkust ja õppima.
- Piiblis on teisigi arukaid naisi, kelle tarkust Jumal on kasutanud.
Õpetussõnades on targa naise ülistus, Uues Testamendis oli Priskilla,
Maarja istus Jeesuse jalge ees ja kuulas Tema õpetust jne.
- Esimene laine muundus hiljem teiseks laineks. Mis see oli?
- Teine laine lähtus mõttest, et kuigi eelmised eesmärgid saavutati,
koges osa naisi end endiselt alistatuina.
Nähti, et abielu aheldab naist
ja meie kultuur on mehelikkusest läbiimbunud.
Seetõttu peaks selle kõrvale arendama teistsugust, naiskultuuri,
mis korvaks meeskultuuri.
Teisele lainele on tüüpiline naise ja mehe erinevuste
äärmuslik rõhutamine.
Mõned mõtlejad, näiteks Luce Irigaray, arvasid,
et ei saa rääkida ühest inimesest, vaid on kaks inimest -
meesinimene ja naisinimene,
et nad on olemuslikult täiesti erinevad.
- Kas selles etapis hakatakse ka meest ja naist vastandama?
- Jah. Just teise laine radikaalsem feminism
ütleb halvemal juhul täiesti lahti igasugusest meeste kultuurist.
See on raske, kuna enamus meist kasutab
meeste arendatud tähti ja numbreid. Kui kaugele sellega minna?
Sellel perioodil arenes välja ka lesbide feminism,
kus taheti kogu elu ehitada naiste ümber,
mitte ainult naiste elu.
- Meest poleks sinna seega üldse vaja? - Just.
- Kas esines teadlikku mõtlemist mehed maailmast ära kaotada?
- Igalt poolt leiab omad äärmused ja oli ka mõtteid
matriarhaalse kultuuri ehitamisest praeguse kõrvale,
kuid see polnud üksmeelne seisukoht.
- Kas mehi süüdistati naiste viletsuses?
- Mitte ainult naiste, vaid kogu maailma viletsuses.
Mehed sõdivad ja on põhjustanud halva valitsemisega
kõik inimkonna probleemid.
Seda taheti parandada, arvates, et naised on olemuselt paremad
ja kuna see pole meestel õnnestunud, peavad naised näitama,
kuidas maailma õigesti valitseda, nii et valitseks rahu ja harmoonia.
- Mis mõtteid teine laine sinus kristlasena äratab?
- Kui püüda leida midagi positiivset, siis uuriti, mis on naiseksolemine.
On hea, et selliseid küsimusi arutatakse,
kuid on kurb, kui kaob ühine inimlikkus ja partnerlus,
milleks meid on loodud ja hakatakse üksteisega võitlema.
Selles lahingus ei võida keegi.
Teise laine feminism oli üsna agressiivne.
- Kui meest süüdistatakse kõiges, kas see ei vii vastureaktsioonini?
Mehed võivad hakata koonduma ja naiste vastu võitlema.
- Jah. Võitlus ei lakka kunagi, aga see ajab naised ja mehed
üksteisest kaugemale ja vähendab teineteisemõistmist.
Kui lõhutakse abielu ühendav tegur, kaob mõte ühistegevusest -
ühisest ühiskonna, pere ja kiriku ehitamisest.
- Hetkel võime rääkida kolmanda laine feminismist.
Kas nüüd on vastandamisest vabanetud?
- Ka eelmised lained eksisteerivad üksteise kõrval edasi.
Ka meie ajal on esimese ja teise laine feministe.
Kolmas laine rõhutab pigem sarnasusi.
Kui teises laines nähti, et sooline erinevus alistas alati naisi,
siis Kolmanda laine feminism määratles alistamiseks selle,
kui inimene peab olema kas mees või naine.
Ehk kogu soosüsteem tuleb lammutada, et inimene saaks ise valida,
kas ta on naine või mees.
Siin kaob ka bioloogiline osa - bioloogilist faktorit nähakse
inimese soo määratlemisel vaid ühe faktorina.
Inimese tegelik sugu on see, millena ta ise end kogeb
ja kes ta on ühiskonnas ning see võib olla, mis tahes.
Mitte ainult mees või naine, vaid ka midagi vahepealset.
- Sellesse mõistesse näib mahtuvat ka soovahetus,
ebakindlus ja võimalus valida, kes ma täna õhtul peole minnes olen,
kas mees või naine.
Kas on kadumas faktidel põhinev bioloogiline nais- ja meessugu?
- Jah. Arvatakse, et sellest nagu peakski vabanema.
Sugu on aheldav ja inimene peab olema vaba.
Ka seksuaalsust peaks inimene vabalt valida saama.
Siinkohal ei kasuta paljud enam sõna 'feminism',
kuna see eeldab, et on olemas naised.
Seetõttu peaks loobuma ka mõistest.
Selle asemele tuleb 'queer-theory' ehk 'pedeteooria'.
- See tähendab, et üks inimene, võib pidevalt sugu vahetada.
- Judith Butler, üks keskseid kolmanda laine feministe,
on pigem seda meelt, et inimene ei sas seda ise valida.
Varem rõhutas ta eelkõige inimese enda valikut
ja et meid pigem vormitakse väliselt mingisse soovormi.
- Kolmanda laine feminismis ootab perekonda kurb saatus.
- Jah. Kindlasti perekonna traditsioonilises tähenduses.
Küsitavaks tehakse mehe ja naise vaheline abielu,
mis on mõnede inimeste jaoks täiesti enesestmõistetav.
Räägitakse sooneutraalsest abielust ja arvuneutraalsest abielust.
Ei tohiks enam piirata ka abielus osalejate arvu,
kuna seegi on aheldav tegur.
Pere lammutatakse laiali, seda endises mõistes enam pole
või neid on hästi erinevaid.
- Kas perevastasus on algusest peale feminismis olemas olnud?
- Mingil määral vast küll.
Juba esimese laine seas oli eelkõige vallalisi naisi,
kes tundsid, et nad ei kuulunud ühiskonnas kuhugi,
kuna neil polnud peret ja nad ei saanud õppida.
Mingi selline varjund oli olemas.
Kuid teise laine feminismis nähti abielu naise alistamise vahendina.
Abielust vabanemine ja ka seksuaalne vabanemine
olevat eelduseks naise tõelisele vabadusele.
Kolmanda laine feminism viib selle veelgi kaugemale -
tuleb kaotada ka soolisus.
- Naiste hääletusõiguse eest ja rõhumise vastu võitlemisest
oleme jõudnud üsna kaugele - meheks ja naiseks olemist eitatakse.
Huvitav areng.
Kas leiad midagi head kolmanda laine feminismist?
- Kõik asjad võivad heaks pöörduda.
See võib peatada kristlased mõtlema, kas soost peaks tõesti kinni hoidma?
Mida Piibel selle kohta ütleb? Mida meie usk selle kohta ütleb?
Kui valitsev kultuur eemaldub nii võimsalt
traditsioonilisest kristlikust käsitlusest,
õhutab see meid naasma oma juurte juurde
ja uurima, millel rajaneb meie lootus.
Mis on ajaga seotud ja millest võib loobuda
ning mis kuulub püsivalt ja olemuslikult inimsuse juurde nii,
et neist on võimatu loobuda.
- Kuidas näed feminismiküsimust Piiblit tundva kristlasena
Piibli valguses? Mis sul esimesena pähe tuleb?
- On tõepoolest esinenud väärusi või kristlikust seisukohast pattu,
mida on tehtud valesti - naisi on valesti koheldud
ja neid pole kohaselt austatud.
See on saanud hüppelauaks eemalduda headest asjadest
ja oleks suur kaotus, kui need kaotataks.
Kui kaotame selle aarde ja anni, et meid on loodud meheks ja naiseks,
mida tähendab pere ja kuidas Jumal tahab selle kaudu õnnistada;
abielu, mis on Piiblis Kristuse ja koguduse suhte sümbol,
millest võib tohutult palju õppida,
oleks see suur kaotus
ja eemalduksime äärmiselt olulisest, kui see mõiste kaotataks.
- Täiesti vastupidiselt kolmanda laine feminismile
näed sa perekonda väga positiivse asjana.
- Kindlasti. See on armastuse allikas ühiskonnas.
See on laste kasvulava. Lastel on turvaline kasvada,
kui on olemas püsivad inimsuhted.
See on äärmiselt oluline ka psüühilise arengu kohalt.
On väga kahju, kui need struktuurid lõhutaks.
- Näed ka soolisust - meeste ja naiste olemasolu,
väga positiivsena?
- Kindlasti. See on and.
Inimesed on kasutanud Jumala ande valesti,
kuid see kaota fakti, et see on suurepärane Jumala and,
mis võetakse tänuga vastu ja püütakse kasutada Jumala auks.
- Ütlesid, et on hea, kui ärkame kristlastena
asja Piibli valguses uurima.
Kuhu on meid selle keskel, feminismi kolmanda laine ajal,
ja kõikide traditsioonide ees kristlastena kutsutud?
Mida peaksime antud olukorras eelkõige rõhutama?
- Peaksime rõhutama eelkõige seda, et põhi, mille Piibel annab
inimväärikusele - nii naise kui mehe väärtusele,
on nii kindel alus, et ükski maapealne võrdsusideoloogia
ei suuda sellega võistelda.
See annab inimväärikusele palju parema vundamendi.
See annab hea aluse ka elule.
Kui elame Piiblis esitatud perekonna-, abielu-
ja soomudelite ideaalide kohaselt, annab see hea aluse eluks
nii abikaasadele, kui nendega kasvavatele lasatele.
See annab kestva aluse ka ühiskonnale.
Siit leiab ka teoloogilisi aardeid näiteks Kristuse ja koguduse suhte
sügavamaks mõistmiseks.
- Nendest aaretest räägime sinuga ühes järgmises saates.
Kas on nii, et kristlastelgi on kiusatus
loobuda Piiblist ja võtta neis asjus omaks oma ajastu mõtteviis
ning loobuda selgest Piibli õpetusest?
Näed sa sellist ohtu meie ajastul?
- Arvan küll, et olukord on üsna pingeline.
Paljud kristlased võitlevad, kas on võimalik kaitsta
kogu südamest Piiblist lähtuvat inimkäsitlust
või on see tõepoolest kuidagi ahistav?
Kas Piibel on pahatahtlik, ahistav raamat
või toob see midagi head?
Kas võrdõiguslikkuse ideaal sõidab Piiblist üle?
Loodan, et see kutsub meid Piiblist kõvemini kinni haarama,
seda uurima ja leidma, et Piibli inimkäsitlus on rikkam
ja palju parem kui meie ajastu käsitlus.
- Ka sinuga on sama juhtunud, kui uurid täisajaga feminismi,
selle mõtlejaid ja ajalugu.
See on sundinud sindki Piiblist kõvemini kinni haarama.
- Jah. Olen võidelnud sellega palju ja pidanud küsimusi esitama.
Ma ei arva, et need võitlused tingimata halvad on.
Nende kaudu saab selgeks, kas see, millele me toetume,
peab vastu või mitte.
Olen rõõmus selle eest, mis selle kaudu on avanenud.
Piibel on endisest pimestavam ja imelisem aare.
- Lõpetuseks veel üks asi.
Feminismiküsimuste ning mees- ja naisküsimusega
on seotud ka palju haavatud ja katki olemist.
Meid kõiki on neis asjus ehk kuidagi haavatud.
Milline oleks sinu sõnum kristlasena neile, kes tunnevad end katkisena
ja kelle jaoks kogu see teema tõuseb haavatud ja kibestunud olemisest,
ehk isegi vaenulikkusest?
- Lühidalt öeldes, arsti ei vaja terved, vaid haiged.
Needki asjad kutsuvad meid Jeesuse juurde,
kes võib meid parandada ja luua seejärel uueks,
selliseks, nagu meid algselt mõeldi.
Oleme kõik mingil määral katki.
Meenub ka kirjakoht aardest saviastjas.
Jumal on tahtnud anda oma aarde meie katkisesse saviastjasse.
Saviastja pragulisus ei vähenda aarde väärtust aga kuidagi.
- Kas ka Jeesuse suhtumine aitab neis küsimustes?
- Just nimelt. Jeesus kohtus katkiste inimestega Piiblis
ja kohtab ka tänapäeval.
Piibel ütleb ka seda, et kedagi, kes tema juurde tuleb,
ei aeta ära.
Jeesus võtab vastu igaühe. Selline see kristlase elu on.
Igaühel on omad praod ja tuleme alati Jeesuse juurde tagasi.
- Isegi kui on olemas perekonna-, mehelikkuse ja naiselikkuse ideaalid,
ja isegi kui me mõnes sfääris neile ideaalidele vastame,
oleme ometi kõik katkised ja keegi ei saa uhkustada.
- Ideaal ei ole seatud meile kuhugi pääsemise tingimuseks,
vaid see on pigem and, mille Jumal tahab meile anda.
Jumala lapseks olemine Jeesuse Kristuse kaudu on and,
mis antakse meile ilma meie teeneteta,
kuna Jeesus on selle meile teeninud oma verega.
See on alus, millele ehitame.
Minu meelest annab see ka vabaduse -
võime rahulikult valu tunda ja otsida oma kohta,
oma mehelikkust või naiselikkust Jumala lapsena, Jumala süles.
- Aitäh, Soili Haverinen. Oled kirjutanud ka raamatu
"Karjasepõlv, inimväärikus ja sugu"
koos teise teoloogi Mailis Janatuineniga.
Sinu osa raamatus käsitleb just feminismi.
Soovitame seda lugeda.
Aitäh, et avasid meile neid asju saates.
Aitäh teile, head vaatajad.
Kas oleme mehed või naised, katkised oleme niikuinii,
kuid Jeesuse suhtumine on äärmiselt julgustav,
sest ta ei saada ühtki meist ära, vaid võtab meid vastu
sellistena nagu oleme.
Õnnistatud nädalat!
Kohtumiseni taas nädala pärast Piiblikohvikus!
Tõlge: Monika Jaaguri