Piiblikohvik
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna on meil teema, mida me pole varem käsitlenud -
räägime haavatud planeedist.
Räägime loodusest ja sellest, mis seal toimub
ning kuidas kristlased peaksid sellesse suhtuma.
Minu külaliseks on Lennart Saari.
- Tere tulemast saatesse! - Aitäh!
- Oled põllumajandus- ja metsateaduse dotsent
ning suur loodusesõber.
Kirjutasid äsja raamatu "Haavatud planeet".
Käsitled raamatus mitmeid asju, mille suhtes peaksime inimeste
ja kristlastena muret tundma seoses looduses toimuvaga.
Käsitled kohe raamatu alguses looduse mitmekesisuse kadumise ohtu.
Kui mitmekesine loodus on?
Tavaline inimene teab, et on erinevaid linnu- ja loomaliike,
aga oled selle teemaga põhjalikumalt tuttav.
- See on hämmastavalt mitmekülgne teadus.
Kirjeldatud on üle kahe miljoni liigi,
reaalselt eksisteerib looduses viimastel andmetel
108 miljoni erinevat liiki.
Koogu loodu on tohutult mitmekesine.
Vaatame näiteks lumehelbeid - iga lumehelves on erinev.
Võiks öelda: Milline raiskamine!
Mitmekesisus näib olevat omadus, mis iseloomustab loodust
mitmel erineval tasandil.
- Kui taevast sajab lumehelbeid, kas nad on kõik erinevad?
- Nii nad väidavad, kuigi igaüht neist pole uuritud.
- Oled selle kõige suhtes mures.
Miks valmistab muret, et mitmekesisus on ohustatud?
- See on ehk suurim mure.
Võiks öelda, et loodus toimib masinavärgina.
Kui sellest osi eemaldada, hakkab see üha rohkem köhima
ja tekib risk, et see lakkab üldse töötamast.
- Kas see tähendab, et looduse mitmekesisuse häving
tekitab meile suuremaid probleeme, kuna loodus saab üha enam haavata?
- Jah. Üha rohkem ja rohkem.
Paljud lahendused, näiteks enamus paljulubavaist vähiravimeist,
on leitud looduslikest organitest kuskil troopilistes vihmametsades.
Nii võib leida lahenduse ka kõigile teistele probleemidele,
peaasi, et vaid õigel ajal.
Oleme kaotanud ka loodusrahvastel esinenud mõiste -
loodusest leiti "ravim igaks elujuhtumiks".
- Üks sellega seonduv teema, millest räägid ka raamatus,
on metsade hävitamine.
Kas pead silmas suuri raietöid, mida maailmas tehakse
või mida sa täpselt silmas pead?
- Eelkõige suuri raietöid.
Maailmas hävineb igal aastal nii palju metsa,
et see tähendaks Soome metsa kadumist kahe aastaga.
Metsa uuenemine on väga aeglane,
aga raie käib tohutu kiirusega.
See puudutab ka looduse mitmekesisust.
Näiteks, Amazoni vihmametsas kasvaval ühel puul
võib elada üle saja sellise liigi, mida pole kusagil mujal.
Loodus vaesestub kiiruga.
Soomes ei ole meil sellega nii suurt probleemi.
Meie metsades on rohkem üksikuid puid kui kunagi varem,
meie metsade probleem on see, et tõelist igimetsa enam eriti pole.
On rohkem noort taimestikku.
Hävinemine on toimunud nii kvantitatiivselt
kui kvalitatiivselt nii meil kui mujal.
- Ökosüsteem on tervik, mis peaks olema tasakaalus
ja mida ähvardab mitmekesisuse kadumine.
Milline oht on tohutul metsade hävitamisel?
- Üks konkreetne ohu näide on mudalaviinid,
mis varisevad mägedelt alla ja katavad terveid linnu.
Kohtades, kus mägedel raiutakse metsa,
hoidis mets vihma ja maapinda varem tagasi
ja see ei toimunud nii kiiresti.
Kui kõik tuleb korraga ja miski seda ei aeglusta,
on see konkreetne oht.
Mets ei ole üksnes puidu tootmiseks, see mõjutab ka kalakasvu
ja süsinikdioksiidi sidumist ning muid asju.
Sellega on seotud väga palju tegureid,
nagu looduses ongi kõik kõigega seotud.
Metsade hävitamine on väga lühinägelik tegevus.
- Kas poliitikud ja otsustajad peaksid hoolega kuulama neid,
kes seda tervikut tunnevad, kuna võivad teha palju kahju,
kui arvavad, et metsalangetamine ei mõjuta midagi muud?
- Jah. Ökoloogiline asjatundmus on väga piiratud.
Palju sõltub ka sellest, et on palju teisi huve.
Meil Soomes võib looduskaitse olla mingi tore vabaajaharrastus,
kuid Aafrikas on looduskaitse elutingimus.
Metsade hävitamisest tuleneb nälg ja muud probleemid.
- Tunned muret ka vee suhtes.
- Jah. Mäletan, et üks mu õpetaja ütles kunagi,
et vesi on täiesti reostunud, kui seda ei saa enam kasutada
isegi tulekahju kustutamiseks. Sellinegi juhtum on olemas.
USA-s süttis põlema Erie järv ja põleng kestis mitu nädalat,
enne kui see kustus.
See on väga murettekitav, kui vett ei saa kasutada
isegi tulekahju kustutamiseks.
Vesi on suur probleem vähemalt miljardi inimese jaoks -
seda on kas kvantitatiivselt või kvalitatiivselt liiga vähe.
Mõned spekuleerivad isegi, et järgmise maailmasõja põhjuseks
ei ole mitte nafta, vaid vesi.
- Millest see sõltub, et vesi on muutunud harulduseks
miljardile inimesele?
- Osaliselt sellest, et maakeral on piisavalt palju vett,
kuid suur osa esineb kujul, mida on võimatu kasutada.
Näiteks ookeanivett on palju ja sealt eemaldatakse ka soola,
kuid Palestiina-Iisraeli konfliktki põhineb paljuski sellel,
kes saab kasutada sealset vett, kastmiseks ja muuks.
Paljudes paikades saadakse joogivett põhjaveest.
Näiteks Hiinas on põhjavee tase langenud mitmeid kümneid meetreid.
Paljudes paikades, kust põhjavesi kaob,
tekib maapinna alla õõnsus ja õhk,
ning halvimal juhul võib see neelata kogu linna.
Põhjavesi on niinimetatud fossiilvesi,
mida tuleb mingil määral juurde, kuid seda kulutatakse
mitu korda rohkem, kui seda juurde tekib.
See tekitab suuri probleeme ja on jõgesid,
mis ei ole juba aastaid merre vett voolanud.
Lugesin kuskilt, et isegi Rheini jõe vesi
kasutatakse seitse korda enne Atlandi ookeani jõudmist ära.
Võib hakata mõtlema, mida keegi joob.
Meil muidugi ei ole nii suurt kvantitatiivset veeprobleemi,
välja arvatud üleujutused ja muu selline.
Saranaselt metsade hävitamisega, püütakse kiirendada vee liikumist.
Kui sood kuivendatakse, lähevad veed kiiremini liikvele.
Mida enam püütakse veetulva tõrjuda, seda rohkem seda tekitatakse.
Vihmavesi liigub kiiremini edasi ja tekitab probleeme.
- Taas on otsustava tähtsusega terviku valitsemine.
- Täpselt.
- Räägid ka reostusest.
- 1960. aastate algusest alates on avastatud väga erinevaid reostusi.
Teatud kalad näiteks vahetavad juba isegi sugu,
kuna vees on nii palju E-sid ja hormoone,
et isaskalad muutuvad emasteks.
On ka mürke -
tööstuslikult toodetud kemikaale on üle 80 000.
Me ei tunne isegi kõiki nende üksikmõjusid,
rääkimata ühismõjudest.
- Ja jäätmeid ja mürke pumbatakse merre?
- Jah. Neid on peaaegu igal pool ja isegi uskumatul määral.
Näiteks 1960. aastail keskkonnaliikumise ärkamisajal
pandi tähele, et DDT tekitab lindudel käitumishäireid,
ja juhtub erinevaid asju, mida on võimatu ette ennustada.
- Inimesed on mingil määral motiveeritud loodust kaitsma,
kuid suurim kõneteema on hetkel kliimamuutused,
mitte nii palju looduse haavumine ja saastumine.
Kõik räägivad kliimamuutustest. Mida sina sellest arvad?
- Kliimamuutustega põhjendatakse juba igasuguseid ilminguid.
Kui näib, et mingi teooria seletab kõike,
võib juhtuda, et see ei seleta midagi.
Kliimamuutustest on saanud evolutsiooniteooria sarnane teema -
selles ei tohi kahelda.
Minul hakkab kohe "alarm" tööle,
kui mingi tõde muutub nii vaieldamatuks,
et keegi ei tohi selles kahelda.
On selge, et minu eluajal on kevadised temperatuurid tõusnud
ja see on selgelt näha lindude saabumisaegades.
Kuid selle põhjust ei saa seletada üksnes kliimamuutustega,
kuigi ka sellel on oma osa.
Osaliselt põhjustab seda süsihappegaasi hulk õhus.
Kui mõelda, et temperatuuri tõustes suureneb ka süsihappegaasi hulk õhus,
ei ole kõik niivõrd üheselt seletatav.
Meenub kellegi seinal kunagi nähtud tekst:
"Alati kui Pavlov nägi ilastavat koera,
tekkis tal vastupandamatu soov kella helistada."
Siin võib tekkida küsimus - mis on põhjus ja mis tagajärg?
See ei pruugi nii olla.
Risk on ka see, kui räägitakse ainult
kliimamuutustest. Kui see hetkel lahendataks,
jääb siiski järgi mitmeid muid probleeme.
Looduse mitmekesisuse kadumine on seotud kliimamuutustega,
see on üks potensiaalne oht, kuid ma pole kindel, et suurim.
- Me ei tohiks seega keskenduda üksnes kliimamuutustele
ja unustada teisi probleeme.
Kirjeldad neid oma raamatus "Haavatud planeet"
üsna ulatuslikult.
Raamatus on huvitav, et sind teatakse teadlase
ja loodussõbrana, ning erilise linnu-uurijana -
oled kirjutanud olulisi raamatuid ka Soome lindudest.
Ometi oled kuulutanud ka julgelt, et oled kristlasest loodusteadlane.
Mis motiveerib sind just kristlasest loodusteadlasena
võitlema looduse eest ja muretsema selle haavatuse pärast?
- Peamine põhjus on selles, et mõtlen,
kelle oma ja mille jaoks see loodus tegelikult on.
Jõudsin järeldusele, mitte küll esimesena,
et loodu kuulub Kristusele.
Koloslaste kiri ütleb selgelt, et loodu ei kuulu meile,
vaid kuulub kellelegi teisele, kes on meist suurem.
Kui kahjustame seda, ei kahjusta me üksnes ennast,
vaid astume Jumala vastu,
ja Jumalale vastu hakkamine, tuleb meile kahjuks.
- Räägid oma raamatus teatud asjadest,
mida kristlased peaksid meeles pidama.
Ühte neist mainisid äsja - loodu kuulub Kristusele,
ja teiseks - Jumal on loonud maailma.
Miks on see siis oma praeguses olukorras?
- Loodusteoloogia järgi võiks seda seletada kolme 'L'-iga -
loomine, langemine ja lunastus.
- Räägi neist veidi lähemalt.
- Loomine tähendab seda, et Jumal on loonud
minu arusaamist mööda täiuslikult toimiva universumi,
kus kõik osad sobivad hästi kokku.
Näeme seda hästi sellest, kui mitmekülgselt toimib loodus,
kuidas inimihu funktsioneerib. Kõik näib üsna hästi toimivat.
Näeme looduses ka asju, mis väga hästi ei toimi.
Näeme üha enam looduskatastroofe ja muud,
mis ei ole alati otseselt seotud inimeste eriliste pattudega,
mis saavad karistatud.
Piisab vaid ajalehe lugemisest ja teleri vaatamisest -
Jaapani tsunami või millegi muu sellise kohta,
nägemaks, et kõik pole hästi ja see on sellepärast,
et oleme valinud oma tee ja Jumala plaan meile ei sobinud.
Langemine on viinud selleni, et inimene on lahus Jumalast.
Teiseks on inimene lahus kaasinimesest.
Kolmandaks - inimene on tülis iseendaga
ja neljandaks - inimene on lahus loodusest.
Kõik, mis varem täiuslikult toimis - inimene harmoonias Jumalaga,
inimesed harmoonias üksteise ja ka iseendaga.
Loodust oli sel juhul kerge valitseda
ega pidanud millekski sundima.
Kõik see kaotati pattulangemises,
mis oli inimese teadlik valik Jumala tahte vastu.
Inimene ei olnud programmeeritud valesti tegutsema,
et Jumal saaks teda karistada ja millekski sundida.
See oli inimese valik ja valikutel on tagajärjed
ning tagajärjed on järjest rohkem näha.
Minu meelest seletab see, miks kõik ei ole hästi.
Alguses oli kõik suurepärane.
Oleks rumal väita, et kõik on hetkel suurepärane.
On palju asju, mis ei ole hästi, kuid on ka palju asju,
mis näitavad, et loodu on ikka veel äärmiselt imeline ja mitmekesine.
- Haavatud planeet viitab seega just langenud planeedile?
- Täpselt nii.
Aldo Leopold ütles kunagi, et kõik, kes vaatavad avatud silmadega,
näevad, et maakera on haavatud.
See ei toimi nii nagu peaks.
- Mis oli kolmas 'L'? Loomine, langemine ja?
- Lunastatud.
Olen näinud isiklikult kogu meie keskkonnakaitseliikumist.
Kunagi ammu, 20-aastasena, kui õppisin alles keskkonnakaitset,
tundsin suurt tuska selle suhtes, et miks see kõik nii on.
Mõistan väga hästi Pentti Linkola mõtteid.
Pärinen samasugustest lähtekohtadest.
Usun, et isegi kui midagi läheb valesti,
ei ole see veel lõplik.
Kõik, mis on seni viltu läinud, parandatakse kunagi.
See on suur lootus - kõik, mis on kunagi kaotatud,
saame kunagi tagasi.
Ma suudan suuri vaevu seda hetke oodata.
Kui loodu on oma langenud olekus nii ilus,
kui seljataga on tuhandeid rikutud aastaid,
milline see on siis, kui kõik on parandatud
ja endiseks muudetud?
Usun, et Jeesuse lunastussurm ei lunastanud vaid inimest Jumalaga,
vaid lunastas kogu loodu.
"Minge kõike kõike maailma ja kuulutage evangeeliumi
kõigele loodule."
Evangeelium ei puuduta üksnes inimest,
vaid kogu füüsilist loodust.
- Kas on nii, et kui sind motiveerib teadmine kõige parandamisest,
võib juba praegu esirindel võidelda selle eest, mis kunagi teoks saab?
- Usun, et see on nii, nagu Jumala riigi kohta öeldi,
et see on nii 'juba' kui ka 'mitte veel'.
Lunastus on toimunud, võit on saavutatud 2000 aasta eest.
Keskkonnaliikumine ütleb,
et lahingu võime võita, kuid sõda mitte.
Mina arvan, et võime kaotada lahingu, aga sõda võideti 2000 aasta eest.
Tuleb elada, nagu see oleks tõde.
Usun, et kuningriigi evangeeliumi - Jumal, sündigu su tahtmine maa peal
nii nagu ka taevas.
Peame tooma selle nähtavasse vormi. Jumal teeb seda.
Võiks rääkida ka transformatsioonidest -
loodus muutub.
Loobugem väärtegudest ja vaadakem,
mida Jumal suudab teha.
- Kui vaadata seda praktilisest küljest,
siis oled ühenduse "A Rocha" esimees Soomes.
Räägi, milline looduskaitseühing see on?
- See on kristlik looduskaitseühing, mis asutati 1983. aastal.
Selle peaideoloogia on selles, et Jumal armastab peale inimese
ka kogu loodut ja on lunastanud looduse.
Rocha lähtub klassikalisest looduskaitsest -
kaitseme erinevaid liike ja elukeskkondi,
et need funktsioneeriksid ka tulevikus.
- Sellest saab vajadusel lisainfot veebilehelt
www.arocha.org
Räägime veel praktikast.
Kui mõni inimene väidab, et tahab olla looduse poolt,
mitte vastu, kuna teavad kristlasena,
et kõik parandatakse kunagi, mida saab praktiliselt teha?
Kas on liiga naiivne otsustada auto asemel jalgrattaga liikuda?
- See kehtib kõige puhul, mida teeme.
Jumal käsib meil tegelikult looduse eest hoolitseda.
Sõnakuulelikkust saab näidata tegutsedes - tee ükskõik, mida,
peaasi, et alustad kuskilt.
Riskiks on siin see, et tekivad ökovariserid
ja ökofashistid.
Inimesed koostavad nimekirju asjust, mida tohib ja ei tohi teha.
Minu meelest peaks lähtuma teistelt alustelt.
Looduses võiks lihtsalt viibida, seda imetledes.
Jeesus ei öelnud ilmaasjata: Vaadake taevalinde!
Mina olen pidanud seda käsuks, mitte sooviks.
Loodan, et olen täitnud seda käsku Soomes ehk kõige paremini.
Mõned teised käsud on ehk saanud vähem tähelepanu,
aga selle suhtes ma ei tingi: Vaadake taeva linde!
See ei tähenda neile lihtsalt pilgu heitmist.
Võime õppida asju loodusest ja Loojast.
See on lõbus ja positiivne spiraal -
mida rohkem mõistad loodust, seda paremini mõistad Loojat;
mida paremini mõistad Loojat, seda paremini mõistad loodut.
Piibli ilmutus ja looduse ilmutus toetavad ja süvendavad teineteist.
- Kui oled käinud neil teemadel rääkimas,
kas oled leidnud kristlaste seas ka huvi selle vastu?
- Jah. Hämmastavalt häid kogemusi on.
Veelgi hämmastavam on see, et sekulaarsetes ringkondades
võib neil teemadel veelgi otsesemalt rääkida kui kristlastele.
Evangeelium on hea sõnum - see on hea määratlus.
Olen sel teemal rääkides mitu korda kogenud,
et isegi vanad kristlased on öelnud,
et ometi kord kuulsin täit evangeeliumi.
Selle järele on suur nõudlus.
Usun, et keskkonnaküsimused tõusevad käesoleval sajandil
üha enam esile ja muutuvad ehk kristlikes kirikutes megatrendiks.
Me ei saa enam pead põõsasse peita - see on tähtis nii meile endile,
ja meie loodusest hoolimine on ka teistele tunnistuseks.
Nagu üks teoloog ütles, et kui inimesed märkavad,
et meid huvitab ka loodus, huvituvad inimesed ka meie sõnumist.
Olen loodusaruteluga juba pikka aega kursis
ja julgen väita, keegi võib sellest küll närvi minna,
aga lahendust keskkonna- ja loodusprobleemidele
ei tule teadusest ja tehnoloogiast.
Kui see leiduks sealt, oleks probleemid juba lahendatud.
Probleemid on sügavamal - meie hoiakutes ja südameis.
Üksnes kristlik evaneelium tegeleb näiteks meie ahnusega.
Üks radikaalne usklik ütles kord Greenpeace'i seltskonnale,
et te ei ole piisavalt radikaalsed.
On väga radikaalne väita, et peame muutma oma südant
ja hoiakuid looduse suhtes.
- Aitäh, Lennart Saari, et osalesid saates
ja rääksid neil teemadel.
Lennart Saari uue raamatuga "Haavatud planeet"
tasub tutvuda. Soovitan soojalt.
Selle ääres võib mõelda äsja kuuldule -
milline on minu südame hoiak Jumala
ning Tema loodud universumi ja looduse suhtes?
Kas mul on õige suhtumine?
Õnnistatud nädalat!
Kohtume nädala pärast taas Piiblikohvikus!
Tõlge: Monika Jaaguri