Piiblikohvik
Tere tulemast taas Piiblikohvikusse!
Täna räägime aktuaalsest teemast,
millest on viimasel ajal Soomes palju juttu olnud -
immigrantidest, nende praktilistest ja vaimsetest vajadustest.
Minu külaliseks on täna Vida Kessey.
- Tere tulemast saatesse! - Aitäh!
- Oled pärit Lääne-Aafrikast, Ghanast. Räägi palun oma perest.
- Pärinen suurest perekonnast. Minu vanematel on 8 last
ja mina sündisin teisena. Kokku viis poissi ja 3 tüdrukut.
Kasvasin üles kristlikus kodus ja käisime iga pühapäev kirikus.
See oli meie kultuur - käia koos kirikus ja nautida teineteise seltsi.
Kasvasin üles atmosfääris, et iga pühapäev peab kirikus käima.
- Mingil hetkel pidid sa aga isikliku otsuse tegema,
kuna tunnistad end kristlaseks.
- Jah. Käisin kirikus, kuna mu vanemad käisid.
Ühel päeval tuli mulle külla üks sõber kogudusest.
Ta rääkis, kui oluline on saada päästetud.
See oli huvitav, kuna olin kogu aeg kirikus käinud
ja järsku rääkis ta mulle, mida tuleb teha, et päästetud saada.
Rääkisime sellest ja mõistsin, et pean alistama oma elu Kristusele,
kuna tegin kõike kuidagi oma vanemate pärast.
Tekkis mõte, et mis saab siis, kui neid ei ole -
kas jätkan ikka veel usuteed või mitte.
Olin ühel päeval oma toas, põlvitasin
ja palusin Kristusel oma elu ohjad enda kätte võtta.
See oli minu elu pöördepunkt. Nagu Piibelgi ütleb -
kui me tunnistame, juhtub meie elus midagi uut.
Mu vanemad nägid seda ja ütlesid: "Sa oled muutunud."
Olin ikka sama tüdruk, kuid äkitselt nähti minus muutust.
Usun, et see oli Püha Vaimu mõjul
ja Tema armu läbi päästetud saamise tõttu.
- Mingil hetkel kolisid Soome. Kas selleks oli mingi eriline põhjus?
- Kohtasin üht toredat meest üks päev enne seda,
kui tema Soome sõitis.
Ta külastas vahel meie kogudust, kuna tema vend oli meil liige
ja arvasin, et ta nägi mind seal, või olime enda teadmata kohtunud.
Ühel päeval kutsuti mind neile külla ja seal kohtusimegi.
Järgmisel päeval pidi tema lahkuma.
Tema tuli Soome. Hakkasime suhtlema telefonitsi,
kirjutasime kirju, lindistasime kassettidele sõnumeid.
Pärast kahte aastat otsustasin tulla ja temaga siin ühineda.
Abiellusime siin ja meie kurameerimine toimus telefonitsi.
Nii jõudsingi Soome.
- Olid Ghanas raamatupidaja. Nüüd oled õppinud ka sotsionoomiat
ja muid asju ning teed diakooniatööd
Rahvusvahelises Evangeelses Koguduses.
Millised on sinu seisukohast
Soome saabuvate välismaalaste praktilised väljakutsed?
Mis neile esimesena küsimusi tekitab?
- Põhiteemadeks on eluaseme ja töö leidmine.
Ka keel on erinev.
Võib olla raske leida poest vajaminevaid asju.
Vajatakse praktilist abi poest vajaliku leidmisel
ja busside kasutamisel.
Soomes on väga hea bussiliiklus, kuid graafiku lugemine on raske.
Need on mõned peamised asjad.
Samuti on välismaalastel kasulik teada midagi Soome mineviku kohta,
see aitaks paremini mõista uut kodumaad.
- Kust on võimalik kogu seda teavet saada?
Olin ise hiljuti Jaapanis ega osanud bussis pileti eest maksta.
Vajasin abi. Vaatasin, kuidas teised seda tegid, kuid vahel ei aita seegi.
- Seetõttu on hea, kui vastuvõttev maa oleks välismaalasele sõbraks.
Meie koguduses tehti uurimus, kuidas inimesed infot saavad.
Vastused olid erinevatel kontinentidel huvitavad.
USA-st tulevad inimesed leidsid info internetist,
Soome inimesed ajakirjadest nagu "Kirkkokaupunki",
sest soomlastele meeldib lugeda ja infot nii leida.
Aafriklased ja aasialased aga saavad infot suusõnaliselt.
Nad elavad enamasti kogukondades ja saavad infot omavahel suheldes.
- Kas võid olla kindel, et keegi aitab, kui sa tuled?
Kas on võimalus, et jääd üksi ja hätta?
- See võimalus on olemas. Võid end uuel maal üksi tunda.
Mõned on häbelikud ega julge abi küsida,
või kardavad end rumalate küsimustega lolliks teha.
Abi saamine on raske.
Kristlased saavad abi enamasti kogudusest
ja teistelt kristlastelt. Ja see on väga oluline.
- Kas sinu praeguses diakonitöös on mingi süsteem või programm
inimeste vastu võtmiseks näiteks Ghanast või mujalt?
- Jah. Meie koguduse pühapäevastel teenistusel
käib ligi 300 inimest.
Räägime oma programmidest igapühapäevases infobülletäänis.
Inimesed loevad neid ja saavad teada meie tegemistest.
Meil on haridusprogramme, kus immigrandid võivad õppida
soome keelt, toiduvalmistamist, arvutitundmist vms.
Meil on ka vabas vormis vestlusgrupid,
kus kohtutakse vastuvõtva riigi esindajaga
ja vesteldakse soome keeles.
On ka suhtlemisprojekte,
kus korraldatakse omavahelisi kokkusaamisi.
Informatsioon kulgeb erinevaid teid ja suhtlemisvõrgustikud on olulised.
Loome inimestele foorumid, kus nad võivad kohtuda
ja see on suureks abiks.
- Kas on kerge leida inimestele eluasemeid või on see raske?
- Väga raske.
Eluaseme leidmine sõltub ka inimese staatusest.
Immigrantidel on erinev elatustase
ja siia kolimiseks erinevad põhjused.
Kui keegi tuleb abielu tõttu, siis tema abikaasa on juba siin ees
ja tal on elukoht olemas.
Kuid nad võivad lahutada ja teine peab välja kolima.
Kui inimesel ei ole veel elamisluba, tekib probleeme.
Ta võib muutuda hulkuriks
ja elukohta vajavaid inimesi tuleb meie keskusse väga tihti.
Tullakse ka õppima. Õpilastel on lihtne elamist leida,
kuid probleemiks võib osutuda raha.
Nad soovivad ehk koos teise tudengiga elukohta üürida.
Sinu ettekujutus uuest riigist võib olla ekslik.
Kui sul on internetiühendus, võid sa lugeda midagi internetist.
Ghana tudeng ei pruugi internetist Soome kohta kogu infot saada.
Ghanas on internet tasuline ja kättesaadav info sõltub varakusest.
Ühe tunniga näiteks ei pruugi kogu vajalikku infot kätte saada.
Võib tekkida ettekujutus, et on lihtne elukohta leida
ja hiljem tekib probleeme.
Soovitan neile info saamiseks konkreetseid kohti internetis
või erinevaid organisatsioone, kus aidatakse tööga.
Enamus neist aga nõuab enne elamisluba
ja minu kohatud inimestel ei pruugi seda veel käes olla.
Elamisloataotluse läbivaatuse ajal saavad nad ehk elada sõbra juures.
Organisatsioon "One Way Mission" on ka olnud suureks abiks.
Sellistes olukordades püüame lihtsalt inimestelt abi saada.
- Kuidas tööga lood on? See on kuum teema Soomes.
See on peaaegu ainus teema, mida arutatakse
seoses välismaalaste Soome kolimisega,
kuna meilgi esineb töötust ja kerkib üles suhtumise küsimus.
Inimeste meelest ei saa välismaalasi juurde võtta,
kuna tööd ei jätku isegi soomlastele.
Milline on sinu kogemus? Kas tööd on kerge leida?
- See ei ole kerge, kuid on siiski võimalik.
Võtame näiteks siia õppima tulevad välismaa üliõpilased.
On suurepärane, et Soome valitsus võimaldab tasuta haridust.
See aitab paljusid kolmanda maailma õpilasi -
nad saavad õppida ilma stipendiumita ega pea tasuma õppemaksu.
Pärast hariduse omandamist, 2-4 aasta pärast ei ole neil tööd.
Nad võivad otsustada mujale kolida.
Minu meelest viivad nad Soome valitsuse panuse teise riiki,
mis ei ole nende haridusele kaasa aidanud.
Pärast ülikooli lõpetamist võib töö leidmisel
probleemiks osutuda keel. Soome keel on väga raske.
On väga raske õppida ja samal ajal uut keelt omandada.
On inimesi, kes on keele selgeks saanud.
See on väga positiivne.
Mõned lähevad töövestlusele,
ütlevad midagi valesti ning seda tõlgitsetakse valesti,
kuna ei osatud end õigesti väljendada.
Töö leidmisega on olukord raske.
Õige kvalifikatsiooniga inimene ei pruugi siiski soovitud tööd saada.
On ka neid, kes on valmis ükskõik mida tegema,
et arved makstud saaksid.
Ka neil on raske tööd leida.
Tööturul on omajagu immigrante, kuid protsendid on väga väiksed.
- Kuidas on lood suhtumisega?
Milline on sinu meelest soomlaste suhtumine välismaalastesse?
- Soomlased on vaiksemad. Sinult oodatakse esimest sammu.
Esimese sammu tegemine on alati väga raske.
Kui sa selle siiski teed, on võimalik soomlastega suhelda.
See võib kõlada veidralt, kuid soomlased on suviti väga kenad.
Nad naeratavad palju. Talv on erinev.
Aeg-ajalt näib see sõltuvat ilmast, või valgusest ja pimedusest.
Kõigile meeldib valgus, see on väga tähtis.
Istud näiteks bussis ja kõik loevad vaikselt lehte.
Ühel hommikul valmistas keegi mulle tõelist rõõmu.
Olin teel tööle, kohtasin üht soomlast
ja esimest korda astus tema esimese sammu
ja küsis naeratades, kuidas mul läheb?
See oli imeline.
On neid, kes sind blokeerivad ja on neid, kes avanevad.
Töökohtades võib takistuseks saada ka välismaalaste kartus.
- Koguduses töötades loob kristliku mõtlemise aluseks olev Piibel
väga positiivse suhtumise.
Tsiteerin ühe kirjakoha Vanast Testamendist:
"Võõras, kes asub teie juures, olgu teie keskel nagu päriselanik;
armasta teda nagu iseennast."
See on väga selge ja hea suhtumine.
Kuidas on aga lood vaimsete vajadustega?
Kas oled täheldanud kirikus diakooniatöös
Soome immigreerujatel erilisi vaimseid vajadusi?
- Neid on palju.
Uude riiki kolides tabav kultuuri- šokk võib tekitada sisemisi haavu,
mis võivad väga sügavale jõuda.
Nad võivad kõike negatiivselt näha.
Välismaalasele ei tule kasuks kõike tumedates värvides näha.
See tekitab palju valu endale ja vastuvõtjamaale.
Sisemisi haavu tekitavad vastuvõtjamaa suhtumine,
mis võib viia selleni, et immigrant ei näe uues riigis
enam midagi head.
Kui keegi mulle kätte lõikab, on see näha
ja ma tean, et see paraneb.
Sisemiste haavade paranemist on aga raske näha.
Sisemised haavad vajavad palvet.
See meenutab aega, kui Jeesus suri ja üles tõusis.
Mõned jüngrid kaotasid lootuse ja eraldasid end teistest,
kes Jeruusalemmas ootasid.
Kui nad lahkusid, ilmus neile Jeesus ja küsis, mis nad teevad.
Nad olid segaduses, kuna ei mõistnud, mis toimus.
Messiast, keda nad usaldasid, ei olnud enam.
Jeesus tuli nende juurde, mõistis nende meeleheidet,
mis oli nii suur, et nad isegi ei tundnud Jeesust ära enne,
kui Ta leiba murdis. Siis nad mõistsid, et see oli Tema.
Ta tõi neile tervenemise, kui veetis nendega aega.
- On suur vajadus tervenemise ja Jumala armastuse järele?
- Jah. On väga oluline, et jagaksime Kristuse armastust.
Me ei saa evangeeliumi alati sõnades väljendada,
kuid meie teod räägivad.
Ühe kõnekäänu järgi räägivad teod sõnadest valjemini.
See võib tuua inimestele tervenemise.
- Kas on kerge Soome inimesi sinu töösse kaasa haarata?
- Jah. See on ehk minu and enda ümber inimesi koguda,
nii soomlasi kui immigrante.
Rahvusvahelise Kristliku Keskuse sotsiaalsed, haridus-
ja nõustamisprogrammid aitavad erinevate maade inimestel osaleda.
Loome immigrantidele endi seas kodu ja kogukonna.
- Näib nagu oleks sõprus üks tähtsamaid asju.
- Immigrandile sõbraks olemine aitab tervendada sisemisi haavu
ja kustutada mõningaid esialgseid mõtteid.
Meie teod usklikena võivad muuta palju.
Olla sõber, avada oma kodu või aidata kuidagi praktiliselt -
näiteks minna koos välja.
Soomes on palju ilusaid kohti, nagu saared.
Vii keegi sinna või räägi neile neist paigust.
On väga värskendav vahel mujal käia.
- Kui rääkida praktilisest poolest,
mida ütleksid kellelegi, kes tahaks aidata,
kuid on veidi häbelik ja kartlik?
- Kas sa mõtled soomlasi, kes on häbelikud?
- Jah. Kui keegi tahaks õige piibelliku suhtumisega
sõbraks olla, kuid on veidi häbelik ja arg
ega julge mingi võõraga kuskile saarele minna.
- See toob meid kuldse reegli juurde: tee teistele seda,
mida soovid, et nemad sulle teeksid.
On palju häbelikke inimesi. Kui soovid kuidagi aidata,
võiksid alustada mõne organisatsiooni või kiriku juures,
kes vastavat abitööd teevad.
Võib-olla sa polegi ainuke häbelik, võid kohata kedagi,
kes on veidi avatum ja võite midagi koos teha.
Nii avanete koos tasapisi. See on otsekui samm.
Nagu Mooses, kes häbenes rääkida ja Issand saatis Aaroni appi.
See leevendab pingeid, kui sa ei pea üksi aitama
ja sul on kellegi toetus ning julgustus.
On hea ka immigrandile öelda, et inimene on häbelik,
nii teab ka tema olukorrale sammhaaval läheneda.
- Kas on võimalik võtta ühendust kellegagi
Rahvusvahelises Evangeelses Koguduses,
kui keegi tahaks millegagi aidata?
- See oleks väga teretulnud.
Selle järele on suur vajadus.
Välismaalt saabuvad inimesed vajavad sellist toetust.
- Kas sõprus on suurem vajadus kui raha?
- Ka raha on selle kõige juures probleemiks.
Kuid ma ei soovitaks sõbrana kellelegi alati raha anda.
Sõber võiks kõnekäänu järgi õpetada teist kala püüdma.
Välismaalane ei peaks sinust sõltuvusse sattuma,
vaid peaksime osutama neile otsekui esmaabi,
et nad õpiksid ise süsteemis teed leidma.
Ja kõigil pole võimalik raha anda.
Meil kõigil on erinevaid ande ja need on erinevatel aladel.
Ka raha võib olla üks neist, kuid mitte kõige tähtsam.
Sinu andeks võib olla ka julgustamine.
Võib-olla meeldib sulle laulda või metsas käia,
süüa teha või dekoreerida.
Võime üksteisega erinevaid asju teha
ja jagada andeid, mis Issand meile andnud on.
- Nagu kõnekäänd - armastus leiab alati tee.
- Täpselt nii.
- Aitäh, et saatesse tulid ja rääkisid sellest tähtsast tööst.
Soovin sulle õnnistust kõiges, mida vajad.
Sinu töö on piibellikust vaatevinklist väga oluline.
- Aitäh. Teen seda hea meelega.
- Aitäh, head vaatajad, et olite meiega Piiblikohvikus.
Pidagem meeles kirjakohta, kus Jumal õhutab meid suhtuma
immigrantidesse nagu neisse, kes siin sündinud on;
näitama neile sama armastust kui enda ja teiste vastu.
Õnnistatud nädalat!
Kohtumiseni nädala pärast taas Piiblikohvikus!
Tõlge: Monika Jaaguri