Kas tead, mida nimetatakse paganate nelipühipäevaks?
Seda hetke, mil Püha Vaim valati paganate peale
Apostlite tegude 10. peatükis.
Püha Vaim valatakse välja. Peetrus ja Johannes suurkohtu ees.
Stefanos visatakse kividega surnuks. Nõidus kaotab lahingu.
APOSTLITE TEOD
Tere tulemast meie seltsi. Oleme läbinud Peetruse arengut,
kui ta läks paganate elualadele, tervendas halvatud Ainease
äratas surnuist Tabiita, siis läks elama nahkuri juurde.
Ta liikus kogu aeg kaugemale oma mugavusetsoonist.
Siis ta nägi nägemust ja Korneeliuse poolt saadetud
mehed tulid ta juurde ning ta majutas neid.
Ta kõndis koos nendega ligi 50 km Kaisareasse.
See oli pikk teekond ja nad pidid vahepeal kuskil ööbima.
Nüüd oleme jõudnud selleni, et mehed on Kaisareas Korneeliuse majas.
Leena, kas loeksid alates salmist 24?
"Aga ülejärgmisel päeval jõudis ta Kaisareasse. Korneelius ootas
neid juba ja oli oma sugulased ja lähemad sõbrad kokku kutsunud.
Kui Peetrus sisse astus, läks Korneelius talle vastu
ja kummardas teda ta jalgade ette maha heites. Aga Peetrus tõstis
ta üles ja ütles: "Tõuse püsti, ka mina olen ju inimene!"
Ja temaga vesteldes astus ta sisse ja leidis palju kokkutulnuid.
Peetrus ütles neile: "Küllap te teate, et juuda mehel on
lubamatu suhelda muulasega või minna tema juurde. Aga Jumal on mulle
selgeks teinud, et ühtegi inimest ei tohi nimetada halvaks ega rüvedaks.
Seepärast ma olengi sõnalausumata tulnud, kui mind kutsuti.
Nüüd ma küsin: mis asja pärast te olete mu kutsunud?"
See oli Peetruse kohtumine paganatega.
Huvitav, et kui Peetrus astus sisse, Korneelius tundis ta ära ja teadis,
et juut ei tohiks sisse astuda paganate majja.
Sellepärast ta läks talle vastu.
Jumal oli rääkinud talle Peetrusest, seega ta teadis,
et midagi tähtsat on sündimas.
Korneelius kummardus maani Peetruse jalge ette ja
pidas teda Jumalaga võrdsena.
Peetrus ütles: "Tõuse, ma olen inimene nagu sinagi."
Juudid hüüdsid paganaid koerteks.
Nad olid nende jaoks teisejärgulised.
Aga Peetrus keeldus olemast Jumal ja käituma Korneeliusega nagu koeraga.
Nad olid kaks samaväärset inimest.
See on väga tähtis sõnum: "Mina olen kõigest inimene."
Olen mõelnud, et 2000 aastat tagasi Jumal oli valmis saama inimeseks.
Kui Jumal oli selleks valmis, kas meie oleme ka?
On väga tähtis, et me ei püüa olla midagi, mida me ei ole.
Need kaks puudutasid teineteist, Peetrus aitas Korneeliuse püsti.
Siis ta Korneeliusega vesteldes astus sisse, see oli seadusevastane.
Ta ütles välja ka selle seaduse, et juutidel pole lubatud läbi käia
teiste rahvuste esindajatega ega nende majja siseneda.
Ta laotas kaardid lauale, ütles, et seaduses on kirjas nii,
aga Jumal on näidanud mulle, et ühtki inimest ei tohi pidada ebapuhtaks.
Seda Peetrus oli õppinud kuue eelneva kohtumise ajal ja
see oli preagu seitsmes kohtumine.
Peetrus ütleb huvitavalt, et ta läks sõnalausumata kaasa,
kui talle tuldi järgi.
Ta oli kõndinud kaks päeva järjest, kaheksa tundi päevas
kokku 50 kilomeetrise teekonaa ja alles nüüd ta ütleb:
"Ma sooviksin nüüd teada, miks te mind olete kutsunud."
Ta läks nagu Aabraham, kes asus teele teadmata sihtkohta.
Siit sai alguse vestlus. Timo, kas loeksid 33. salmini?
Ja Korneelius ütles: "Nelja päeva eest, samuti pärastlõunal kella kolme paiku,
ma palvetasin oma majas. Ja vaata, mu ees seisis üks mees
säravas rõivas ning ütles: "Korneelius, su palvet on kuuldud
ja su almuseid on tuletatud meelde Jumala ees. Saada nüüd käskjalad
Joppesse ja kutsu Siimon, kelle hüüdnimi on Peetrus;
tema on külas nahkur Siimona kojas mere ääres."
Ma saatsin siis otsekohe sinu järele ja sa oled hästi teinud, et sa tulid.
Nüüd me oleme siis kõik üheskoos Jumala ees kuulamas kõike,
mida Issand sulle on käskinud."
Korneelius tutvustab siin olukorda. Peetrus oli varem kuulnud midagi
nende kolme mehe käest, kes tulid talle järgi,
aga nüüd Korneelius räägib täpsemalt, mis juhtus.
Ta räägib ka kellaaegadest, 3 päeva tagasi umbes kell 15
ta oli palvetamas ja Jumal ilmus. Ta ees seisis mees,
kellel olid säravad valged riided, ta oli ingel.
Huvitav on see, et algtekstis öeldakse neli päeva tagasi ja
mõndades piiblitõlgetes on neli päeva teistes kolm päeva tagasi.
See erinevus tuleneb juutide viisist lugeda päevi.
Meie mõtleme, et kolme päeva pärast tähendab seda,
et hakatakse lugema homsest.
Aga juudid loevad päevi nagu laulusalme,
alates käesolevast päevast.
Juudid loevad päevi nagu meie loeme laulusalme.
Sellepärast meil on siin kirjas kolm päeva tagasi,
kuigi nemad ütlesid selle kohta "neli päeva tagasi".
Soomlased ei loe esimest päeva.
Korneelius tõi välja ka selle, et Jumal oli talle öelnud,
et Peetrus elas nahkur Siimona juures.
Miks seda kirjeldatakse nii üksikasjalikult ja pikalt?
Sellepärast, et siin toimus üks läbimurre kiriku ajaloos.
See oli kohtumine, kus midagi muutus. Sai võimalikuks,
et mitte-juudid võisid uskuda Jeesusesse.
See oli suur pöördepunkt, tänu millele ka meie võime
uskuda Jeesusesse.
Luukas rõhutab seda ja ta on dokumenteerinud sündmuse
isegi kellaajalise täpsusega, et näidata, et ta on seda uurinud.
Järgmisena hakkas Peetrus kõnelema.
Aino, kas loeksid ette kogu Peetruse kõne kuni 43. salmini?
"Nüüd avas Peetrus oma suu ja ütles: "Tõepoolest, nüüd ma mõistan,
et Jumal ei ole erapoolik, vaid talle on vastuvõetav iga rahva
hulgast see, kes teda kardab ja teeb õigust. See on sõna, mille ta on
läkitanud Iisraeli lastele, kuulutades evangeeliumi rahust
Jeesuse Kristuse kaudu, kes on kõikide Issand. Te teate seda,
mis on sündinud algul Galileas ja siis kogu Juudamaal pärast ristimist,
mida kuulutas Johannes - kuidas Jeesus Naatsaretist,
keda Jumal oli võidnud Püha Vaimu ja väega, käis mööda maad
head tehes ja parandades kõiki kuradi poolt rõhutuid, sest Jumal
oli temaga. Ja meie oleme kõige selle tunnistajad, mis ta on teinud
juutide maal ja Jeruusalemmas. Nemad aga hukkasid tema,
riputades ta ristipuu külge. Sellesama on Jumal kolmandal päeval
üles äratanud ja lasknud tal saada avalikuks; mitte kogu rahvale,
vaid Jumala poolt ette märgitud tunnistajaile, meile, kes me oleme
temaga koos söönud ja joonud pärast seda, kui ta oli üles tõusnud
surnuist. Ja tema on käskinud meid rahvale kuulutada ja tunnistada,
et tema on Jumala poolt määratud elavate ja surnute kohtumõistja.
Temast tunnistavad kõik prohvetid, et igaüks, kes temasse usub,
saab tema nime läbi pattude andeksandmise."
See oli võimas kõne. Usun, et see on hea kõnemudel
evangeeliumi kuulutamiseks.
Siin on kõik asjad, mis inimestele tuleb rääkida Jeesusest.
Esimene asi on vägev, Jumal armastab igaüht.
Pole mingit diskrimineerimist ega rasismi.
Jumal on värvipime ja ta ei erista rasse ega rahvuseid.
Jumal aktsepteerib igaühe, kes on Temale sõnakuulelik,
kuulugu ta ükskõik millisesse rahvusesse.
Usun, et selles seisnebki evangeeliumi revolutsioonilisus.
Juutidel oli see hoiak, et paganad on teistest halvemad.
Peetrus kuulutab, et kõik on Jumala silmis võrdsed.
Iga inimene on väärtuslik.
See oli revolutsiooniline sõnum, sest keegi teine ei kuulutanud seda.
Tol ajal Jeesuse sõnum polnud jõudnud selleni, et juutide hoiak
paganate vastu oleks muutunud. Peetrus pidi astuma kaugele välja
oma mugavusetsoonist alates surnute puudutamisest,
ebapuhtate loomade liha söömisest. Siis alles talle sai selgeks,
et kõik seisavad ühe joone peal.
Ta räägib veel, kuidas Jumal saatis oma sõna Iisraeli rahvale.
Ta räägib rahust, mille Jeesus Kristus tõi ja ütleb,
et Ta on kõikide Issand. Mitte ainult juutide Messia,
vaid ka paganate Issand.
Siis ta hakkab rääkima fakte Jeesusest.
Ta räägib, kuidas Jumal võidis Jeesuse Püha Vaimu ja väega.
Jeesus oli Messia ehk "võitud", kreeka keeles Kristus.
Ta kirjeldab Jeesuse elu inimesena, kuidas ta käis mööda maad
tehes head ja tervendades kõik, kes olid kuradi poolt rõhutud,
sest Jumal oli koos Temaga.
Juudid tundsid, et Jeesus ja Jumal võistlevad omavahel.
Nad pidasid Jeesust jumalateotajaks.
Siin Peetrus kuulutab selgelt, et Jumal oli koos Temaga.
Siis ta räägib Jeesuse ristisurmast. Nad riputasid Ta ristipuule ja hukkasid.
Ta jätkab ülestõusmisega, kuidas Jumal äratas Ta
kolmandal päeval surnuist ja lasi Tal end ilmutada tunnistajatele,
kes Jumal oli välja valinud:
"Meile, kes me oleme temaga koos söönud ja joonud pärast seda,
kui ta oli üles tõusnud surnuist."
Need on võimsad sõnad, mis räägivad sellest,
et ülestõusmine pole religioosne väljend. Jeesus ei tõusnud üles
vaimu kujul, vaimuliku ideoloogia kujul.
Ta ei tõusnud üles surnuist vaimulikult, vaid füüsiliselt.
Nad sõid ja jõid koos Temaga.
Me teame, et Jeesus tegi jüngritele hommikusööki Johannese
evangeeliumi viimases peatükis järve ääres.
Ta kohtus 11 jüngriga Markuse evangeeliumis kui nad sõid.
Johannese evangeeliumis Ta ilmus, kui nad olid kõik kogunenud sööma.
Ta murdis leiba Emmause teel koos teelkäijatega.
Ta tegi igasuguseid konkreetseid asju.
Aga miks ta ei ilmunud kogu rahvale?
Seda me ei tea. Jeesus tahtis, et evangeelium kuulutataks
kogu rahvale ja ta jättis selle jüngritele.
Püha Vaim langes jüngritele peale ja Kristus tuli nende sisse elama.
Sellisel viisil ilmub ta kõigile inimestele.
Aga Jeesus valis selle seltskonna, keda Ta oli koolitanud välja
kolm aastat ja ilmus neile.
Ta ilmus kokku 500 inimesele enne kui läks üles taevasse.
Kas nende 500 hulgas oli keegi, kes ei uskunud Jeesusesse?
Arvan, et nad kõik uskusid ja olid Jeesuse tuttavad,
keda Ta oli mõjutanud.
Jeesus ilmus neile Galileas mitte Jeruusalemmas.
Jeesus andis enda kohta tunnistust, et Ta tõesti tõusis surnuist.
Peetrus jätkab, et siis Ta saatis nad laiali jutlustama rahvale.
Ta ütleb, et Jumal on Jeesuse määranud elavate ja surnute kohtumõistjaks
ja igaüks, kes usub, saab oma patud andeks.
Ta ei räägi ainult seda, kes Jeesus on ja mida Ta tegi,
vaid ka kuidas inimene saab päästetud.
Peetruse kõne on väga kokkuvõtlik.
Ta kindlasti rääkis rohkem kui need mõned salmid siin,
aga see on kokkuvõte, mida on võimalik läbi lugeda mõne minutiga.
Peetrus kindlasti kõneles märkimisväärselt kauem.
Peetruse sõnum oli väga tugev.
On huvitav märgata, kui räägitakse pattude andekssaamisest,
Püha Vaim astub esile.
Leena, kas loeksid alates 44. salmist peatüki lõpuni?
"Kui Peetrus alles neid sõnu rääkis, langes Püha Vaim kõikide peale,
kes seda sõna kuulsid. Ja kõik need usklikud ümberlõigatute
hulgast, kes olid Peetrusega kaasa tulnud, jahmusid sellest,
et Püha Vaimu andi valati ka paganate peale, sest nad kuulsid
neid võõraid keeli rääkivat ja Jumala suurust ülistavat. Siis hakkas
Peetrus rääkima: "Kas keegi võib vett keelata, et ei ristitaks neid,
kes on saanud Püha Vaimu nõnda nagu meiegi?"
Ta käskis nad ristida Jeesuse Kristuse nimesse. Siis nad palusid teda jääda
mõneks päevaks nende juurde."
Siin juhtus midagi suurt. See oli esimene olukord,
kus evangeeliumi kuulutati paganatele.
Seal oli võib-olla mõnikümmend inimest kogunenud.
Püha Vaim langes paganate peale. Nad polnud ümberlõigatud ega ristitud.
Nad polnud kristlased. Aga järsku Püha Vaim langes nende peale
ja nad hakkasid keeltes rääkima, Issandat ülistama.
See oli samasugune kogemus nagu nelipühipäev.
Siin ei räägita tuleleekidest ega tuulest.
Ei räägita keelte tõlgendamisest.
Aga seda hetke võib pidada paganate nelipühipäevaks.
Püha Vaim langes paganate peale.
See oli Peetruse jaoks nii suur sõnum, et ta mõistis, et Jumal on muutnud
midagi täielikult. Ta küsis: "Kes võib takistada ristimast
veega neid, kes on saanud Püha Vaim anni nagu meiegi."
Nad ristiti. See oli nii suur ärkamine, et keegi ei mõelnud ümberlõikamisele
ega sellele, mis on nende suhe juutidega.
Püha Vaim lihtsalt tuli ja Peetrus kohe kuuletus Pühale Vaimule.
Mis see veega ristimine tõi juurde?
Veega ristimine oli visuaalne pool. Inimene sai Jumala koguduse liikmeks.
Paulus ütles hiljem, et kõik Kristusesse Jeesusesse ristitud
on ristitud Tema surma.
"Me oleme siis koos temaga maha maetud ristimise kaudu surmasse,
et otsekui Kristus on äratatud üles surnuist Isa kirkuse läbi,
nõnda võime ka meie käia uues elus."
Ristimine oli nagu uputamine, sümboliseeris Jeesuse maha matmist.
Vee alt tõusmine oli kui Jeesuse ülestõusmine
ja ristitud inimene sai tõusta uude ellu.
See oli märk sellest, et vana elu jäi seljataha
ja inimene hakkas elama uut elu koos Jeesusega.
Sellist visualiseerimist on vaja, sest muidu inimesed hakkaksid
omavahel väitlema, kas mõni on ikka õigesti Püha Vaimu kogenud,
kas keeltes rääkimine, ülistamine on kindlasti tõeline või tuleks
asetada kahtluse alla.
Ristimine oli üks kindel piirjoon vana ja uue elu vahel.
See on väga tähtis asi.
Peetrus jäi sinnapaika veel mõneks päevaks.
Ta õpetas neid inimesi seal.
Samal ajal, kui Peetrus viibis Kaisareas, uudis juhtunust
jõudis Jeruusalemmani välja.
Loeme sellest, kuidas apostlid Jeruusalemmas suhtusid sellesse.
Timo, kas loeksid 11. peatüki 3 esimest salmi?
"Aga apostlid ja vennad, kes elasid mööda Juudamaad laiali,
said kuulda, et ka paganad olid Jumala sõna vastu võtnud.
Kui nüüd Peetrus tuli üles Jeruusalemma, riidlesid
ümberlõigatud temaga: "Sina oled astunud sisse
ümberlõikamata meeste juurde ja söönud koos nendega!"
Võin kujutada ette seda olukorda. Peetrus tuli Jeruusalemma
suure rõõmuga. See oli pikk teekond ja sinna kõndimine
kestis mitmeid päevi.
Siis ta jõudis kohale ja seal oli juhtkonna koosolek ühel päeval.
Peetrus astub esile ja tahab hakata rääkima imelisest uudisest.
Järsku ta tunneb, kuidas õhkkond on täiesti jääs.
Nad hakkavad teda süüdistama: "Peetrus, mis sa oled teinud?
Me oleme kuulnud, kuidas sa käisid paganate elualadel,
puudutasid surnud inimest, elasid ebapuhta nahkuri majas,
võtsid enda juurde paganaid, majutasid ja reisisid koos nendega.
Sa sisenesid pagana majja ja rääkisid välja meie saladuse Jeesusest.
Siis sa veel ristisid neid paganaid! Peetrus, kus su mõistus on?
Mida sa oled teinud?"
See oli huvitav olukord.
Peetrus rääkis, mis oli juhtunud. 4. salmist edasi ta kirjeldab
oma nägemust, kuidas ta oli Joppes viibides näinud Vaimus neid loomi
ja kuulnud Jumalat kolm korda käskimas, et ta neid sööks.
Peetrus selgitas neile seda nägemust ja kuidas Püha Vaim ütles,
et ta peab minema koos nende meestega Kaisareasse.
Peetrus jutustas terve selle loo ümber neile.
See on Luukase viis kirjeldada asju. Kui me tahame rõhutada midagi,
kirjutame erinevas kirjastiilis või joonime alla.
Luukas kasutab sellist meetodit, et kui asi on väga tähtis,
ta räägib sellest kaks või kolm korda.
Siin räägib ta seda lugu kaks korda: kuidas see juhtus ja kuidas Peetrus
ise jutustas sellest.
Pauluse pöördumisega on samamoodi. Kõigepealt räägiti, kuidas see sündis
ja hiljem Paulus ise kaks korda jutustab oma lugu.
Luukas tahtis lihtsalt öelda, et see on tähtis.
Kui Peetrus rääkis neid asju, ta tegi mõned järeldused.
Aino, kas loeksid salmid 15-18?
"Kui ma siis hakkasin rääkima, langes Püha Vaim nende peale
nii nagu meiegi peale alguses. Siis tuli mulle meelde Issanda sõna,
kuidas ta ütles: "Johannes ristis küll veega, aga teid ristitakse
Püha Vaimuga." Kui nüüd Jumal on andnud neile samasuguse anni
kui meilegi, kes me usume Issandasse Jeesusesse Kristusesse,
kes olen siis mina, et ma oleksin võinud Jumalat keelata?"
Seda kuuldes nad rahunesid ja andsid Jumalale au, üteldes:
"Siis on Jumal ka paganatele andnud meeleparanduse eluks."
Peetruse sõnum on väga selge. Ta teab, et see on seadusevastane.
Aga Püha Vaim tuli sellesse olukorda ja see tähendas,
et Püha Vaim kiitis selle heaks.
"Püha Vaim langes nende peale nagu alguses meie peale."
Kuigi seadus keelab selle ära, Püha Vaim on muutnud kõik
eelnevad tegutsemisviisid ja otsustamisviisid.
Ta on muutnud kõik.
See, mis on vana, on kadunud.
Meil on uus mudel, mille järgi tegutseda.
Püha Vaim on alustanud midagi täiesti uut.
Järeldus oli see, et kui Jumal oli midagi teinud,
Peetrus ütles: "Kes olen mina, et ma takistaksin Jumalat."
Kui Jumal tegutseb, meie ei saa määrata, kuidas Tema tegutseb.
Me peame minema kaasa sellega, mida Jumal teeb.
Siis apostlid mõistsid, et on juhtunud otsustav pööre,
Jumal on avanud paganatele tee päästmiseks.
See oli algus misjonitööle paganate keskel, tamm oli murtud.
Siiamaani oli räägitud Jeesusest ainult juudi päritolu inimestele.
Nüüd oli tamm murtud.
Filippus rääkis varem ühele eunuhhile,
aga see oli pigem erandjuhus.
Nüüd Peetrus kasutas oma taevariigi võtmeid ja avas
ukse paganatele meeleparanduse ja elu sisse.
Sellele järgnes koheselt suur ärkamine Antiookias.
Need üheksa kohtumist, mis me oleme läbinud,
on väga tähtsad. Need märgivad protsessi, mille jooksul Peetrus ja
kogu kogudus kasvasid sellesse, et evangeelium ja kogudus
ei ole ainult juutide usulahk.
Jumala riik on maailmalaiune.
APOSTLITE TEOD
Kallis sõber, kui tahad võtta osa selle saate tootmiskuludest,
võid seda teha helistades ekraanil olevale numbrile (Soomes). Aitäh.
Tõlge: Sanna Pitko