Jeesus ütles oma jüngritele: "Te saate väe Pühalt Vaimult."
See Püha Vaimu vägi andis jüngritele nägemuse ja vahendid,
millega nad läksid kuulutama evangeeliumi inimestele.
Tule kaasa, vaatama, mis juhtus!
Püha Vaim valatakse välja Peetrus ja Johannes suurkohtu ees
Antiookia koguduse sünd Nõidus kaotab lahingu
APOSTLITE TEOD
Nüüd jõuame Apostlite tegude raamatu lugemiseni.
Eelmisel korral rääkisime pigem selle raamatu sünniloost ja autorist.
Alustame päris algusest. Need on Luuka esimesed sõnad:
"Esimese raamatu, Teofilos, ma kirjutasin kõigest sellest,
mida Jeesus algusest peale tegi ja õpetas kuni selle päevani,
mil ta võeti üles taevasse pärast seda, kui ta apostlitele,
keda ta oli valinud Püha Vaimu kaudu, oli andnud korraldusi.
Neile ta oli pärast oma kannatamist näidanud ennast elavana,
tõendades seda mitmel viisil, ilmudes neile neljakümne päeva
jooksul ja kõneldes Jumala riigist. Kui siis Jeesus viibis koos nendega,
keelas ta neil Jeruusalemmast lahkuda, käskides jääda ootama Isa tõotust,
mis teie olete minult kuulnud. Johannes on küll ristinud veega,
aga teid ristitakse Püha Vaimuga üsna varsti pärast neid päevi."
Selles olukorras Luukas tegi kokkuvõtte nendest 40-st päevast
peale Jeesuse ülestõusmist ja enne Tema taevasseminekut.
Nende päevade jooksul Jeesus kohtus jüngritega ja valmistas neid ette
Püha Vaimu tulekuks ning oma lahkumiseks maa pealt.
Siin on palju räägitud sellest, kuidas Jeesus valmistas jüngreid ette.
Esimene peatükk on äärmiselt tähtis. Püha Vaim langes alles 2. peatükis,
kuid et selleni jõuda, peame kõigepealt läbima 1. peatüki.
Jeesus tegi siin midagi. Ta oli tihtipeale aktiivne.
Ta tegi ja õpetas.
Jeesus väga harva ütles jüngritele: "Ma armastan teid."
Jeesus tegi midagi ja hiljem ütles, et Ta tegi seda armastusest.
Inimesed mõistsid, et armastus on konkreetne.
Jeesus õpetas. Algkeeles see sõna tähendab korrapärast ehk
järjepidevat tegevust.
Ta valis oma jüngrid ise välja. Nad ei tulnud ajalehekuulutuse peale.
Jeesus isiklikult valis välja ja kutsus kaasa need,
kes hakkasid Tema järgijateks.
Markuse evangeeliumis öeldakse, et Ta valis nad välja,
et olla koos ja saata nad välja õpetama.
Need olid iga jüngri kaks kõige suuremat eesmärki.
Olla koos Jeesusega ja saada volitatud edasi liikuma.
Siin öeldi, et Jeesus tõestas mitmel viisil oma elusolekut.
See on väga tähtis osa.
Inimliku loogika põhjal on surnuist ülestõusmine täiesti võimatu.
Lihtne on nimetada seda valeilmutuseks, pettuseks,
valearusaamiseks. Seepärast Jeesusel olid vaieldamatud tõendid.
Toomas puudutas Jeesuse käsi. Ta oli tõesti tõusnud surnuist.
Peetrus hiljem ütles, et nad sõid ja jõid koos Temaga,
kui Ta oli äratatud surnuist.
Kas kõik need tõendid on leitavad ainult Piiblist, või kas neid on veel?
Vaieldamatu tõend on see, et peale Jeesuse ülestõusmist,
sai alguse 3000-liikmeline kogudus. Need inimesed olid veendunud,
et Jeesus oli tõusnud surnuist. Jeesuse ristilöömine oli toimunud
kõigest 7 nädalat tagasi. Kui Jeesuse keha oleks olnud hauas,
vastuseisjad oleksid võinud tuua selle sinna, kus Peetrus kõneles.
See oleks olnud surmahoop ristiusule. Jeesuse surnukeha ei toodud välja,
inimesed olid veendunud selles, et Jeesus oli tõusnud surnuist.
See on ajalooline fakt. Muul moel ei ole võimalik selgitada,
kuidas sai alguse niivõrd suur liikumine. See polnud religioon,
vaid ime, mis oli saanud neile reaalsuseks.
Jeesus näitas ennast jüngritele ja veetis aega koos nendega.
Ta rääkis kogu aeg sellest, mis Ta oli teinud.
Ta rääkis Jumala kuningriigist. Jeesus õpetas Pühast Vaimust,
Jumala tõotustest ja sellest, et Ta on tõeline ka peale
ristilöömist ja haudapanekut. Jüngrite lootus hakkas tõusma.
Kui Jeesus pandi hauda, kõik oli nende jaoks lõppenud.
Neil polnud midagi, millest kinni hoida.
Jeesuse 40-päevane õpetusaeg ja kohalolek andis jüngritele lootuse.
Jeesus, kes nende arvates kaotas kõik lõplikult, elab!
Jeesus hakkas õpetama ja andis tõotuse Püha Vaimu tulekust.
Siis jüngrid hakkasid küsima küsimusi. See on imeline, kuidas Jeesus kuulas
ja vastas alati nende küsimustele.
Apt 1:6 "Siis küsisid temalt need, kes olid kokku tulnud:
"Issand, kas sa sel ajal taastad Iisraeli kuningriigi?"
Jüngrid ei mõistnud veel kõike. Nad arvasid, et Ta räägib
kuningriigist, millel on maapealsed piirid ja konkreetne algus.
Aga Jeesuse kuningriik on teistsugune.
Ap 1:7: "Tema aga ütles neile: "Ei ole teie osa teada aegu ja tunde,
mis Isa on iseenese meelevallaga seadnud..."
Nüüd järgneb suur tõotus. "...vaid te saate väe Pühalt Vaimult,
kes tuleb teie üle, ja te peate olema minu tunnistajad Jeruusalemmas
ja kogu Juuda- ja Samaariamaal ning ilmamaa äärteni."
See lause paneb paika kogu Apostlite tegude raamatu järjekorra.
Kahes esimeses peatükis nad saavad väe Pühalt Vaimult.
3.-7. peatükid räägivad Jeruusalemma ajast,
mis lõppeb Stefanose mõrvaga. Peatükid 8-12 toimuvad Samaarias,
evangeeliumi kuulutatakse lähipiirkondadele.
Raamatu lõpuosa tegevust kirjeldab "ilmamaa äärteni".
Viimases peatükis nad on Roomas, mis oli tolleaegse maailma pealinn.
See järjekord on mõeldud ka meie jaoks. Saame väe Pühalt Vaimult
ja kogeme Jumala väge. Siis me oleme tunnistajad oma lähiümbruses,
meie Jeruusalemmas. Juuda- ja Samaariamaa tähendab meie jaoks
inimesi meie oma piirkonnas. Viimane sihtkoht on ilmamaa äärteni.
Jumal tahab, et terve kogudus osaleb ühel või teisel viisil
selles, et kogu maailm kuuleb sõnumi Jeesusest.
Igal Jumala lapsel võib olla ülemaailmne visioon.
Me ei pea tundma end väikestena.
Me oleme nõrgad, langenud inimesed.
Aga see ei takista meid omamast ülemaailmset visiooni ja unistust.
Me oleme osa liikumisest, mis viib sõnumi Jeesusest kõikjale.
See Jumala väe langemine on huvitav teema.
Kas see on juba langenud või kas me ootame seda ikka veel?
Isiklikul tasemel, näiteks minu elus.
Tulevastes saadetes tahan jõuda selle juurde põhjalikumalt.
Aga me ei pea enam ootama, sest Püha Vaim on tulnud maailma.
Nelipühipäeval Püha Vaim kolis elama koguduse keskele.
Püha Vaim on siin, valmis valitsema iga kristlase üle, kes seda lubab.
Kui jüngritele öeldi, et nad jääksid ootama tõotuse täitumist,
Püha Vaim ei olnud veel tulnud. Kuid nüüd Ta on siin ja Ta on
meie juures, kui palvetame ja avame ennast Temale.
8. salm: "...te saate väe Pühalt Vaimult, kes tuleb teie üle,
ja te peate olema minu tunnistajad." See on Jeesuse misjonikäsk meile.
Piiblis on viis misjonikäsku: iga evangeeliumi lõpus ja
Apostlite tegude alguses. Kõik need on antud 40 päeva jooksul,
kui Ta viibis koos jüngritega.
Inimesed on küsinud mu käest selle kohta. Nad ütlevad,
et Jeesus andis meile ühe misjonikäsu ja apostlid väljendasid
seda veidi erinevate sõnadega. Kuna kõik need rõhutavad erinevaid
asju, milline on siis lõpuks õige ja mis vale?
Kui loeme väga täpselt, saame aru, et Jeesus ei andnud seda ainult
ühel korral. Jeesus oli väga hea õpeataja ja teadis,
kui tähtis õppimise juures on kordamine. Ei ole väga usutav,
et Jeesus veetis 40 päeva jüngritega, kõndis Jeruusalemmast Galileasse
ja tagasi, sõi koos nendega ning alles enne Taevasse minekut Tal meenub:
"Õigus, ma pidin teile selle misjonikäsu andma."
Ta ei rääkinud neile sellest ainult ühel korral.
Jüngrid ja Jeesus teadsid, et selleks, et antud ülesanne saaks täidetud,
seda peab mitu korda üle kordama. Usun, et Jeesus rääkis sadu kordi
sellest ülesandest, mis ta apostlitele ja teistele järgijatele andis.
Kõigest viis käsku on jäetud meie jaoks Uude testamenti.
Milline nendest misjonikäskudest siis on mõeldud meile,
tänapäeva inimestele? Kas kõik käsud on meie jaoks
või ehk ainult see viimane?
Usun, et need kõik.
Johannese evangeeliumi misjonikäsk anti kohe peale Jeesuse ülestõusmist.
Jeesus ilmus apostlitele suletud uste taga ja rääkis neile:
"Võtke vastu Püha Vaim! Kellele te iganes patud andeks annate,
neile on need andeks antud, kellele te patud kinnitate,
neile on need kinnitatud."
Siis Ta ütles: "Nõnda nagu Isa on läkitanud minu,
nõnda saadan ka mina teid." See oli esimene misjonikäsk.
Järgmine leidub Markuse evangeeliumist ja anti umbes nädal aega hiljem.
Toomas oli nendega, kuna öeldakse, et 11 jüngrit oli koos. Johannese
evangeeliumis neid oli kümme, Toomast ei olnud.
Markuse evangeeliumis Jeesus ütleb: "Minge kõike maailma, kuulutage
evangeeliumi kogu loodule! Kes usub ja on ristitud,
see päästetakse, aga kes ei usu, mõistetakse hukka."
Peale seda apostlid kõndisid Jeesusega 200 km Galileasse.
Seal Jeesus andis Matteuse evangeeliumi misjonikäsu,
mida kasutatakse kõige rohkem.
Jeesus ütles: "Minule on antud kõik meelevald taevas ja maa peal.
Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid
Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike,
mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev
teie juures ajastu lõpuni."
Neli kuninglikku "kõik" sõna. Kõik meelevald taevas ja maa peal.
Pidama kõike. Kõik rahvad. Kõik päevad (iga päev).
See räägib sellest, et Jeesusel oli kuninglik positsioon.
Ta ei pidanud ütlema: "Mulle on antud osa meelevallast,
minge siis ja tehke mõned rahvad minu jüngriteks. Õpetage neid
pidama pooli nendest käskudest, mis olen teile andnud ja
ma olen teiega igal pühapäeva- hommikul ajastu lõpuni."
Jeesus ei öelnud nii, sest tal oli kogu meelevald
anda selline totaalne liikumapanev käsk.
Kui 40 päeva sai täis, nad läksid tagasi Jeruusalemma.
Jeesuse ülestõusmispäeva hommikul Ta andis misjonikäsu,
mis leidub Luuka evangeeliumist. Jeesus ütles: "Nõnda on kirjutatud,
et Messias pidi kannatama ja kolmandal päeval üles tõusma
surnuist. Ja tema nimel peab kuulutatama meeleparandust pattude
andeksandmiseks kõigi rahvaste seas, alates Jeruusalemmast.
Teie olete nende asjade tunnistajad." Veel samal päeval nad kõndisid koos
Õlimäele, kus Jeesus andis Apostlite tegude 1. peatüki misjonikäsu.
Küsisid, milline nendest on suunatud meile. Kõik.
Iga käsk rõhutab erinevaid asju. Neis on ka palju sarnasusi.
Markuse evangeeliumis Jeesus määrab ülesande täitmise ala:
Minge kõikjale maailma!
Nende sõnadega Jeesus annab igale inimesele võimaluse kuulda
Tema kohta, et inimene võiks hakata uskuma ja saada päästetud.
Ta võtab meilt ära õiguse hoida evangeeliumi endale ja pühadele.
See on meie tegevusala.
Luuka evangeeliumis Ta rõhutab sõnumit, mis meil on.
Tervenemine, pöördumine, pattude andeksandmine.
Ja veel: "Nõnda on kirjutatud, et Messias pidi kannatama
ja kolmandal päeval üles tõusma surnuist."
Meie sõnum kogu maailmale on: Jeesus ja pääste.
Me peame rääkima maailmale Jeesusest võimalikult palju,
et nad mõistaksid fakte, mille põhjal nad saavad päästetud.
Siis inimestele peab rääkima, kuidas nad leiavad osaduse Jeesusega
ja saavad Taevasse.
Johannese evangeeliumis Jeesus rõhutab volitust,
mis meile on antud. Ta ütleb: "Nõnda nagu Isa on läkitanud minu,
nõnda saadan ka mina teid." Ta saatis meid kuulutama
evangeeliumi ja kõik, kellele me patud andestame, neile on andestatud.
Soomekeelne vanem piiblitõlge on täpsem. Uues tõlkes on
ajavorme veidi muudetud.
Õige tõlge on: "...kellele te patud kinnitate, neile on need kinnitatud."
Kõigepealt olevik ja siis täisminevik. Teadlased on uurinud tegusõnu UT-s.
Seal on üle 680 täisminevikus oleva tegusõna,
mis räägivad kõik sellest, mis on varem juhtunud.
Järelikult pole nii, et Jumal ei saa andestada patte,
kui meie seda ei tee. Meie ülesanne on kuulutada seda, mida Jumal
on juba teinud. Kuulutada Jeesust, kes on lepitanud meie patud.
Seda on tähtis mõista Johannese evangeeliumi misjonikäsu kohta.
Apostlite tegude käsus jällegi rõhutatakse väge:
"...vaid te saate väe Pühalt Vaimult." Vägi ülesande täitmiseks.
Matteuse evangeelium räägib konkreetsest tegevusest
ehk jüngerlusest.
Selles misjonikäsus on palju tegusõnu.
Jeesusele on antud kogu meelevald. Ristige, õpetage pidama käske...
Ainus tegusõna, mis on kreekakeelses algtekstis käskivas kõneviisis,
on meile tõlgitud tegusõna "tegema jüngreid". See on käsk.
Kes on jünger? Kristlane. Apostlite teod 11:26 ütleb,
et Antiookias hakati esimesena nimetama jüngreid kristlasteks.
Kristlane on jünger ja vastupidi.
Need sõnad on veidi erinevad, kuigi tähendavad sama.
Sõna "kristlane" kujutab meie positsiooni, oleme Kristuse omad.
Jünger ehk "õpilane" väljendab protsessi. Me oleme õpilased,
kes kasvavad ja muutuvad pidevalt. Me pole veel valmis.
"Kristlane" räägib sellest, et Jeesus on Vabastaja.
"Õpilane" kujutab seda, et Jeesus on ka meie Issand,
kes annab meile käske ja on meile autoriteediks.
Kristlastena me lähme peale surma koju, Taevasse.
Jüngrid lähevad ka Taevasse, aga nad võtavad endaga kaasa teisi.
Seepärast jüngerlus ja Jeesuse järgmine tähendab,
et me tunnistame Jeesusest ja viime sõnumit edasi.
See pole ainult preestrite, evangelistide ja misjonäride töö.
See ülesanne on antud igale inimesele. Meie väljakutse on elada Jeesuse
õpilastena, kes edastavad sõnumit Jeesusest.
Kas võime mõista seda nii, et kristlaseks olemine ja kristlase
positsioon on seotud päästetud saamise ja õigeks mõistmisega
ning jüngerlus pigem pühitsusega?
Mingil määral küll. Protsess, mille sees me jüngritena oleme,
on seotud pühitsusega. Kristlase tähendus on
jällegi meie positsioon, oleme Kristuse omad ja õiged.
Sõna "kristlane" toob rohkem esile päästmise.
Jüngerlus rõhub pigem ülesande täitmisele.
See oli väga tähtis küsimus.
Mida Jeesus käskis meil teha, kuni Ta ühel päeval tuleb tagasi?
On kolm tähtsat astet. Esimene on sõnumi viimine iga inimeseni.
Igal inimesel maailmas on õigus kuulda Jeesusest.
Teine aste on see, et võimalikult paljud nendest, kes kuulevad sõnumit,
leiavad osaduse Jeesusega, saavad patud andeks ja päästetakse.
Kolmas aste on see, et võimalikult paljud nendest kristlastest
kasvaksid Jeesuse jüngriteks ja sõnumi edasiviijateks.
Viima edasi Jeesuse armastust.
Meie sõnumiks ei ole ainult sõnad, vaid ka armastav hoiak.
Jeesus andis kaks suurt käsku: Armasta ja kuuluta!
"Ma annan teile uue käsu: armastage üksteist!
Nõnda nagu mina teid olen armastanud, armastage teiegi üksteist!
Sellest tunnevad kõik, et te olete minu jüngrid,
kui te üksteist armastate."
Lisaks: "Minge kõike maailma, kuulutage evangeeliumi kogu loodule!"
Need kaks asja, armastamine ja kuulutamine, on väelised kaksikud,
mis teevad evangeeliumist vastupandamatu.
Saame need mõlemad Jeesuselt kingitusena.
Me ei pea armastust ega sõnumit endast välja pigistama.
Need tulevad Jeesuse käest. Kui Püha Vaim valitseb meie eludes,
siis Jumala armastus valatakse meie südametesse,
nagu Paulus ütleb Roomlastele 5:5.
Sõnum on ka antud meile ülevalt. Nende patuste huultega võime öelda
Jeesuse nime. Püha Vaim ühineb meie kuulutusega ja nii see sõnum
vallutab kogu maailma.
Meie väljakutse on lasta Jeesus meie sees vabaks Püha Vaimu läbi.
Et Jeesus võiks valitseda, juhtida ja kujundada meid ning saaksime
muutuda Tema tahtmise järgi.
Kui see juhtub, siis saame elada tänapäeva Apostlite tegusid.
Võib-olla meie, selle aja kurnatud kristlased,
leiame uuesti algkoguduse dünaamika ja väe.
APOSTLITE TEOD
Kallis sõber, kui soovid toetada selle saate tegemist,
võid helistada ekraanil olevale numbrile (Soomes).
Lisainfo TV7 Eesti töö toetamise kohta leiad www.tv7.ee
Aitäh.
Tõlge: Sanna Pitko