Vi börjar undersöka vår tids antisemitism -
genom att studera dess primära ursprung: ytterhögern.
Under åren strax efter kriget -
marginaliserades ytterhögerpartierna, och deras ideologier -
såsom den rasistiska antisemitismen misskrediterades -
p.g.a. nazisternas grymma handlingar under kriget, särskilt Förintelsen.
Dessa idéer levde kvar i samhällets utkant, nästan utan inverkan på -
politiken i stort, även om de utvecklades.
De stora frågor som uppstod under 1900-talets senare del -
särskilt sedan 1970-talet, såsom globalism, global emigration -
och ekonomisk osäkerhet lyckades popularisera dessa marginella röster.
De fick en mer central politisk position.
Under 1990-talet och det tidiga 2000-talet -
tog ytterhögerpartier segrar i val i hela Europa.
Man gjorde stora politiska framsteg under 2010-talet.
P.g.a. missnöje i och med globala recessioner -
stigande arbetslöshet, separatistiska tendenser -
och fortsatta flyktingkriser -
blir nationalism och populism allt starkare krafter.
Missnöjet med demokratin och välfärdsstaten ökar.
Ytterhögerrörelser och -partier bryter mark i europeiska länder -
och i USA. Rösterna ur det politiska landskapets marginaler -
flyttas mot mitten och gör de svaga rösterna till politiska aktörer -
som sätter agendan i debatter i media.
Vi har sett hur grupper och rörelser aktiva i denna sfär -
förespråkade främlingsfientlighet, rasism och antisemitism.
Vad karaktäriserar ytterhögern i dag?
Vissa likheter kan hittas bland de grupper -
som räknas till ytterhögern.
Det finns förstås skillnader, speciellt då man beskriver -
de öppet antidemokratiska partierna jämfört med de s.k. "populistiska".
Det är svårt att generalisera ytterhögern.
Det finns några karaktäristiska dimensioner -
som kan tillskrivas alla dessa partier -
trots de olika traditionerna och kontexterna.
Det är viktigt att säga att vissa av dessa högerpartier -
är s.k. "ensakspartier".
De kan t.ex. vända sig enbart mot islam och muslimer.
Detta gäller särskilt Geert Wilders nederländska parti.
Det finns andra ytterhögerpartier, som österrikiska Frihetspartiet -
eller ungerska Jobbik och Fidesz -
eller tyska AfD -
som har rötter och traditioner i fascism och nationalsocialism.
De tar upp många olika frågor.
Jag skulle också vilja skilja på -
ytterhögern och högerpopulister -
även om gränserna är suddiga.
Ytterhögerpartierna godtar våld -
och rör sig i riktning mot fascism.
Jag skulle säga att Gyllene gryning i Grekland och Jobbik i Ungern -
är nynazistiska ytterhögerpartier.
De har paramilitära trupper -
som har marscherat i romska byar i Ungern.
De misshandlar människor. De har dödat.
Detsamma gäller för Gyllene gryning.
De andra högerpopulistiska partierna -
såsom de österrikiska, tyska och svenska -
partierna håller sig inom de demokratiska institutionerna -
även om de försöker gröpa ur dem inifrån.
Jag tror att antisemitismen alltid finns med hos ytterhögern.
Det är viktigt att poängtera att diskurser hos ytterhögern -
alltid har ett visst ideologiskt innehåll.
Inte bara form, även innehåll.
Vi har en begränsad uppsättning språkliga medel -
som måste fyllas med ideologiskt innehåll.
En del av innehållet är alltid judehatet.
ANTISEMITISMEN: FRÅN URSPRUNG TILL NUTID
Översättning: Andreas Forsberg Himlen TV7