Tere tulemast vaatama saadet "Evangeelium Andrew Wommackiga",
mis räägib Jumala armust ja tingimusteta armastusest.
Siin aga Andrew Wommack isiklikult.
Tere tulemast me saatesse!
Alustan täna uue seeriaga, mille üle olen vägagi elevil.
Hakkan õpetama armust, mis on evangeeliumi vägi.
See on ka mu raamatu pealkiri,
mille näol on sisuliselt tegu Rooma kirja uurimisega.
See ei kata küll igat Rooma kirja salmi,
aga see on üks võimas õpetus.
Raamatu juurde kuulub ka õpperaamat.
Usun, et see on inimestele õnnistuseks,
mistõttu selle kohta tuleb hiljem ka reklaam.
Usun, et õpetus Rooma kirjast on iga kristlase elu alus.
Sellest on nüüdseks pea 30. aastat, kui Jumal ütles mulle,
et kui mõistaksin lõpuni
vähemalt Rooma kirja kaheksat esimest peatükki,
siis see muudaks täiega mu elu.
Mul kulus 20. aastat Rooma kirja uurimisele,
enne kui võisin öelda, et ma tõesti mõistsin seda.
Ilmselgelt on seal veel asju, mida õppida ja milles kasvada.
Ma ei usu, et me saaks kunagi lõpuni mõistma
kõiki ilmutusi, mille Jumal on meile andnud.
Kuid mul kulus selleks 20. aastat,
kuniks kogesin, et mõistan midagigi nende tõdede kohta.
Ja see tõepoolest on muutnud täiega mu elu.
Usun, et see sama õpetus teeb sama ka sinu eluga.
Kiri roomlastele pole eeldavasti enamus inimeste lemmikraamat,
kuid see võiks olla.
Minu meelest on Rooma kiri apostel Pauluse tõeline meistriteos,
rääkides seal päästest ja sellest, kuidas sellest osa saada.
Armu teema osas on see Piibli üks suurimaid meistriteoseid.
Kirjad roomlastele ja galaatlastele
tegelevad sisuliselt ühe ja sama teemaga.
Kuid kiri galaatlastele on mõeldud eelkõige neile,
kes küll võtsid kord evangeeliumi vastu,
kuid pöördusid siis sellest ära,
segades Jumala armu kõigi käskude- ja keeldudega,
püüdes neid omas jõus täita.
Nii et, Paulus võtab Galaatia kirjas kindad käest
ja asub ründama neid inimesi.
Ta ütleb: "Oh te rumalad galaatlased, kes küll on teid ära nõidunud,
et te usute valet?"
Ta käib seal letti ikka päris tõsiseid väiteid,
mistõttu Galaatia kiri on karm ja lajatab sulle kohe kahe silma vahele
Ta ütleb, et kui te ei usu, pole teile ristist mingit kasu
ja kui keegi julgeb kuulutada midagi vastupidist tema kuulutatule,
olgu ta neetud!
See kõik on kirjas Galaatlaste 1. peatükis
ja need on ikka väga radikaalsed, karmid väited,
mille osas enamus eeldavasti arvab, et ta ikka ei mõtle päris nii.
Kuid ta kordab end ja ütleb,
et kui isegi inglid peaks kuulutama mõnda muud evangeeliumi kui tema,
olgu nad neetud.
Paulus oli armu teema suhtes ikka väga jõuline Galaatia kirjas,
samas kui Rooma kirjas käsitletakse armu õpetuslikul tasandil
ja ilma tunneteta,
rõhumata mõnele konkreetsele probleemile.
See on lihtsalt õpetlik lähenemine,
mille abil laduda üks evangeeliumi tõdede kord ja alus.
Usun, et kui tahad kristlasena edukas olla,
pead ka omandama Rooma kirjas olevad tõed.
Tõsiasi aga, et vaid vähesed peavad Rooma kirja oma lemmikuks,
viitab ka sellele, kui vähe me mõistame evangeeliumi
ja kuidas me pole saanud sellest ilmutust.
Usun, et Rooma kirjas peituvad tõed
on vastumürgiks kõigile koguduse probleemidele.
Kui aga Rooma kirja tõed avaldaks meile tõelist mõju,
võin ka garanteerida, et need lahendaks me probleemid.
Siinkohal aga veel paar mõtet, enne kui alustan selle õpetusega.
Osa inimesi mõtleb nüüd kindlasti:
"Oo ei, nüüd hakkame mingit Piibli raamatut õppima!
Ma aga tahan hoopis teada,
kuidas oma depressioonist võitu saada."
Võin garanteerida sulle,
et kui saad pihta Rooma kirja tõdedele,
on lausa võimatu olla jätkuvalt depressioonis,
kui hakkad mõtisklema nende tõdede üle.
Nii et, selles peitub su ravim.
Ütlen seda kõigile neile, kes ütlevad, et vajavad seda või toda.
Osad ütlevad, et nad vajavad tervenemist.
Roomlaste 1:16 on öeldud,
et evangeelium on ju Jumala vägi päästeks.
Jumala vägi on see, mis vabastab tervenemise su ihusse.
See vabastab edukuse
ja vabanemise depressioonist, meeleheitest, süüst ja hukkamõistust.
Rooma kirjas esitatud tõed on vastumürgiks igale su probleemile.
Mis iganes sulle ka vaeva põhjustab - siin peitub su vastus.
Mis iganes sind sügelema ajab - see võtab selle sügeluse maha.
Aamen. See on see, mida ma usun.
Ütlen seda siis neile, kellele ei meeldi õpetus Piiblist.
Kuid nõnda nagu Issand mind 30. aastat tagasi kõnetas,
nõnda ka sina - kui mõistaksid Rooma kirjas peituvaid tõdesid,
siis need lahendaks su probleemid.
Nõnda nagu Jumal kõnetas mind, nõnda annan selle ka sulle edasi,
julgustades sind avama oma südame.
Ma tean, et meil kõigil on kiire
ja mitte iga inimene ei vaata seda saadet igapäevaselt.
Ma mõistan, et su elu ei keerle minu saate ümber.
Kuid ma usun siiralt, et saad sellest palju kasu,
et kui muudad need saated järgnevate nädalate jooksul
oma tähelepanu keskpunktiks.
Sest usun, et need tõed muudavad radikaalselt su elu.
Paulus kirjutab Roomlaste kirjas Rooma linnas elavatele kristlastele
ja kirja esimesed salmid on kui sissejuhatuseks.
Roomlastele 1:8 "Esmalt ma tänan oma Jumalat Jeesuse Kristuse läbi
teie kõikide pärast,
sest teie usust räägitakse kogu maailmas."
See on päris kõva väide ja me võiks neist pikalt rääkida.
Kuid esimesed salmid on siis kui sissejuhatus
ja Pauluse tervitused neile inimestele.
Ja siis ta ütleb Ro.1:11 "Ma ju igatsen teid näha,
et ma võiksin teile jagada
mõnda vaimulikku andi teie kinnituseks."
Ro.1:14-15 "Ma olen nii kreeklaste kui umbkeelsete,
nii tarkade kui rumalate võlglane.
Seepärast olen valmis ka teile, Roomas asuvaile,
kuulutama evangeeliumi."
Tahan siinkohal kommenteerida osasid sõnu,
millest sageli mööda vaatame
ja mis on saanud meile kui religoosseteks klišeedeks,
mõistmata nende olulisust.
Ta ütleb salmis 14:
"Ma olen nii kreeklaste kui umbkeelsete võlglane..."
Me ei kasuta neid sõnu just sageli,
kuid ta räägib siin inimestest, kellel oli juudi mõtteviis.
Juudid uskusid, et nad on Jumala valitud rahvas
ja tegelikult ainus rahvas, kel' oli üldse mingi suhe Jumalaga.
Nad kuulutasid, et kui tahad suhet Jumalaga,
pead sa pöörduma judaismi ja järgima juudi usku.
Kuid Piibel seda küll ei õpeta.
Piiblis on lausa üks raamat,
mis oli kirjutatud paganast dekaani poolt.
Nebukadnetsar Taanieli 4. ptk.'s.
Ta kiitis ja ülendas Jumalat
ja prohveteering Daarjavese kohta tuli sadu aastaid enne,
kui teda nimetati nimepidi ja kutsuti Issanda sulaseks.
Taolisi inimesi oli läbi kogu Piibli ajaloo
nagu näiteks Melkisedek.
Nad keegi polnud juudid, aga neil oli suhe Jumalaga.
Juudid ise aga uskusid, et sa pidid pöörduma nende usku,
et omada mingitki suhet Jumalaga.
Nii et, kui siis Paulus ütles,
et ta on võlglane nii kreeklaste kui umbkeelsete ees
ja saab kuulutama evangeeliumi neile kõigile,
siis teadsid sa,
et religioossete juutide jaoks oli see Pauluse päevil väga solvav.
Apostlite tegude raamatu 15. ptk. räägib sellest,
kuidas Paulus ja paljud teised kuulutasid evangeeliumi,
tänu millele mittejuudid said päästetud ja leidsid suhte Jumalaga.
Kogudus aga oli nii pahane,
et need inimesed julgesid väita omavat suhet Jumalaga
ilma, et nad ise oleks olnud juudid
ja ilma, et nad oleks pöördunud judaismi.
Nad kutsusid selle peale lausa nõukogu kokku
ja sellest Apostlite tegude 15. ptk. räägibki.
Paulus ja Barnabas astusid selle nõukogu ette
ja kaitsesid evangeeliumi kuulutust mittejuutidele,
pakkudes suhet Jumalaga väljaspool juudi usku.
Põhjus, miks sellest räägin, on see, et see kõik on Piiblis kirjas.
Me lihtsalt loeme seda ega mõtle sellele suurt palju,
kuid Paulus räägib siin evangeeliumi kuulutamisest
ja päästva suhte pakkumisest Jumaga kellelegi, kes pole isegi juut.
See oli täiesti mõeldavatu ja juutidele igati solvav.
Paulus ütles Ro.1:16 "Ma ei häbene evangeeliumi."
Ja ta rõhutab eriti asjaolu,
et evangeelium ei sõltu sellest, kas oled juut või millised on su teod.
Tähtis on su isiklik usk ja suhe Jeesusega.
Paulus ütles: "Sest ma ei häbene evangeeliumi,
see on ju Jumala vägi päästeks igaühele, kes usub,
juudile esmalt ja siis kreeklasele.
Sest Jumala õigus on ilmunud evangeeliumis usust usku,
nii nagu on kirjutatud: Aga õige jääb usust elama.”
Taaskord, meie jaoks on sõnad "evangeelium" ja "pääste"
muutunud kui klišeeks
ja me loeme neid salme ilma neile suurt palju mõtlemata.
Kuid neil sõnadel oli omal ajal radikaalne tähendus.
Juutide tolleaegne mõtteviis oli,
et ainus viis, kuidas omada suhet Jumalaga,
on saada juudiks ja pidada kõiki käske-keelde,
mis puudutas riietumist,
meeste ümberlõikamist ja kõiki muid asju.
Need olid olulised asjad
ja kui nüüd Paulus kuulutas, et tal pole häbi öelda inimestele,
et nad ei pea hakkama juutideks ega saama ümberlõigatud,
et nad ei pea pidama käske-keelde ja järgima kõiki juutide traditsioone,
vaid et piisab vaid Jeesuse kui Päästja vastuvõtmisest,
et saada oma asjad Jumalaga korda,
siis oli see alles üks radikaalne väide!
Pauluse päevil oli eeldavasti väga vähe teisi,
kes oleks julenud midagi sellist väita,
sest see oleks toonud neile kaela kõigi juudi juhtide viha.
Sest nad olid sajandeid arvanud,
et vaid nemad olid Jumala eriline rahvas
ja Temaga suhte omamiseks pidi hakkama juudiks.
Kuid Paulus kuulutab siin, et see pole nii.
Seega, sõna evangeelium
oli nende jaoks väga radikaalne väljend.
Meie jaoks aga on sellest saanud kui klišee.
Kuulsin kord kedagi ütlemas,
et Ameerikas ei peaks keegi kuulma evangeeliumi kaks korda,
kuniks kõik inimesed maailmas pole kuulnud seda vähemalt korra.
Nad püüavad rõhutada sellega meie vastutust
evangeliseerida kogu maailma
ja mitte pingutada selle nimel, et evangeliseerida ameeriklasi,
kes on kuulnud evangeeliumi mitmeid ja mitmeid kordi.
Kuid las ma öelda ka midagi radikaalset.
Ameerika inimesed ei ole kuulnud evangeeliumi.
Palju ütlevad: "On ikka", kuid nad pole.
Nad on kuulnud religioonist,
aga mitte evangeeliumi, mida Paulus kuulutas.
Käies üheskoos läbi kogu Rooma kirja,
näed sa ühe asjana seda, et Rooma kiri on täielik vastand sellele
mida kristluse sildi all tänapäeval kuulutatakse.
Seda nii Ameerikas, Euroopas, Aafrikas kui üle maailma.
See, mida täna nimetatakse evangeeliumiks,
on kaugel sellest, mida Paulus kuulutab Rooma kirjas.
Vot see on üks radikaalne väide
ja ma usun, et see võib riivata paljusid.
Kuid see vastab tõele
ja näed seda isegi, kui uurid koos minuga Rooma kirja.
Sõnast "evangeelium" on saanud religioosne termin,
mis esindab sisuliselt kõike, mis on seotud ristiusuga.
Olen kuulnud inimesi ütlevat: "Ma kuulutan evangeeliumi!"
Kuid nende jutust ei kõla muud, kui põrgu, tuli ja hukkamõist.
"Paranda meelt või sa põled põrgus!"
"Sa lähed põrgusse, kui meelt ei paranda!"
Ja nad nimetavad seda evangeeliumiks.
Kuid see pole evangeelium.
Meie jaoks on sõna "evangeelium" kui tähenduseta klišee,
kuid Pauluse ajal tähendas see "head sõnumit".
Ja kui seda sõna veel lähemalt uurida,
tähendab see "liiga hea, et olla tõsi".
See on see, mida "evangeelium" tähendab.
Lugesin ühest kommentaariumist, kus oli uuritud kogu Kreeka kirjandust,
et see kreekakeelne sõna,
mis tõlgiti inglise keelde sümboliseerimaks evangeeliumi,
esines väljaspool Piiblit vaid kahel korral.
See on see, kui haruldane see sõna oli.
Seda kasutati üliharva.
Ja tead, miks seda kunagi ei kasutatud?
Sest see ei tähendanud ainult "häid uudiseid",
vaid "liiga häid sõnumeid, et olla tõsi".
See oli midagi ülimat.
Midagi nii head ja suurepärast!
Miski polnud sellega võrreldav.
Väljaspool Piiblit kasutati seda sõna üliharva,
sest selles maailmas oli vaevu midagi, mis oleks olnud liiga hea, et olla tõsi.
Seda sõna kasutati üliharva,
kuna üliharva esines midagi, mis oli liiga hea, et olla tõsi.
Kuid kui asi jõudis selleni, mida Jeesus tegi me heaks,
laenati kreeka keelest sõna "evangeelium",
et kirjeldada seda, mida Jeesus tegi me heaks.
Jeesus tegi me heaks midagi, mis oli liiga hea, et olla tõsi.
Ma võin minna veelgi detailsemaks.
Sõna "evangeelium" ei räägi vaid sellest,
mis on liiga hea, et olla tõsi,
aga see sõna räägib ka konkreetselt Jeesuse Kristuse armust.
Võiksin tuua kinnituseks erinevaid piiblikohti,
kuid vaatame Galaatlastele 1:6.
Galaatia kiri tõstab esile samu mõtteid,
mida Rooma kirigi.
Galaatlastele 1:6 "Ma imestan, et teie nii ruttu pöördute ära temast,
kes teid Kristuse armu kaudu on kutsunud,
mingi teistsuguse evangeeliumi poole.
Mingit teist evangeeliumi ei ole,
on vaid mõningaid, kes teid segadusse ajavad
ja tahavad Kristuse evangeeliumi pahupidi pöörata."
Pane tähele, mida Paulus ütleb salmis 6:
"Ma imestan, et teie nii ruttu pöördute ära temast,
kes teid Kristuse armu kaudu on kutsunud,
mingi teistsuguse evangeeliumi poole."
Ta kasutab siin sõnu "arm" ja "evangeelium"
kui midagi, mis on vahetatavad.
Seega, evangeelium on ühtpidi miski, mis on liiga hea, et olla tõsi.
Teisalt, kui uurida seda sõna lähemalt, viitab see ka väga konkreetselt sellele,
kuidas me võtame vastu suhte Jumalaga.
See näitab ära viisi, kuidas meile päästet pakutakse,
rõhutades, et see käib Jumala armu kaudu.
Sõna "arm" tähendab midagi, mida sa pole ära või välja teeninud.
Tegu on väljateenimatu soosinguga.
Nii et, rääkides evangeeliumist,
me räägime sõnumist, mis on liiga hea, et olla tõsi,
mille kaudu Jumal pakub sulle pattude andestust.
Mitte tuginedes su enda tegudele
või tõotustele mitte kunagi enam valesid asju teha
ja kaaluda oma heade tegudega üles kõik halva.
Paljudel inimestel on kui ettekujutus mingitest kaalukaussidest,
kus kui ühes otsas teed uhkesti pattu,
tuleb teises otsas teha pühasid tegusid,
et kõik hea kaaluks elu lõpusirgel halva üle.
Kuid see pole hea uudis.
See laotab päästmiskohustuse hoopis sinu turjale,
muutes sind kui päästjaks.
Kuid usu mind - sa kukud selles läbi, kui püüad teha igasugu häid asju.
See pole mingi hea uudis.
"Liiga hea, et olla tõsi" uudis
ei taandu su headele või halbadele tegudele,
vaid sellele, et Jeesus tuli ja maksis iga su võimaliku patu eest,
mida oled eales teinud või saad tegema.
Ta maksis nende kõigi eest, olles täielikult kustutanud su võla.
Kõik, mida Ta su käest vaid ootab, on see,
et tunnistaksid Teda oma Päästjana ja paneksid oma usu Temasse.
Nii ei pea sa Jumala ees seistes kuulutama omaenese headust
ja kõiki asju, mida teinud oled,
vaid sa kuulutad seda, et Jeesus on sinu Päästja.
Sinu suhe Jumalaga tugineb täielikult sellele,
mida Jeesus on teinud.
Ja see ongi arm.
See, et sa ei saa karistust, mille oled ära teeninud.
Ometi on palju inimesi, kes nimetavad end kristlasteks.
Mina aga nimetan neid religioosseteks kristlasteks,
kes pole tegelikult uuestisündinud.
Nad väidavad end olevat kristlased,
kuna nad usuvad, et Jumal on olemas ja et Jeesus on Jumala Poeg.
Nad usuvad isegi, et Jeesus tuli surema maailma eest,
aga kui asi tõeliselt selleni jõuab,
siis mis muudab nad õigeks Jumala ees?
Kas nende endi headus ja püha eluviis,
või nende usk oma Päästjasse?
Religioossed kristlased ütlevad:
"Jah ma usun, et Jeesus peab olema me Päästja,
kuid samas loevad siiski ka mu enda teod."
Ei loe.
Mil iganes sa liidad midagi Jeesuse tegudele,
oled Teda rüvetanud.
See kas on Jeesuse tegu ilma sinu lisatud heade tegudeta,
või iga püüe lisada midagi sellele, mida Jeesus on teinud,
teeb täiega tühjaks kõik selle, mida Ta on sinu heaks teinud.
Kui meil vaid oleks aega, võiksime lugeda Galaatlaste 5:4-5,
mis ütleb täpelt seda sama.
"Teie, kes te tahate saada õigeks Seaduse kaudu,
olete Kristusest eemale viidud, olete armust kõrvale jäetud."
Niipea, kui ütled: "Jeesus + mis iganes muu",
võrdub see nulliga.
Kui aga ütled: "Jeesus + ainult usk Temasse",
siis see võrdub päästega.
See võrdub kõigega.
Ja see on see mõte, mida Paulus püüab edasi anda.
Kui ta ütleb, et evangeelium on Jumala vägi,
siis ta räägib sellest "liiga hea, et olla tõsi" uudisest,
mille kohaselt me võime olla õiged Jumala ees.
Mitte tänu oma headusele ja jõupingutustele,
vaid tänu sellele, mida Jeesus tegi me heaks.
See teema nõuab rohket selgitust,
sest nagu Paulus ütleb Galaatia kirjaski,
et osad tahavad Kristuse evangeeliumi pahupidi pöörata.
Küsmus pole isegi mingis täiesti erinevas evangeeliumis,
vaid moonutatud evangeeliumis,
mida näeme ka kaasaja religioossetes kogudustes.
Nad tunnistavad Jeesust ja nimetavad Teda Päästjaks,
rääkides osadest neist tõdedest,
kuid kui asi jõuab tõelise tuumani,
siis nad ütlevad, et see on Jeesus + su oma headus,
mis tingib Jumala vastused ja liikumise su elus.
Kuid see on evangeeliumi moonutamine
ja selles ei peitu tõeline pääste.
Mul on veel palju, mida sel teemal jagada.
Seetõttu olen ka alustanud selle seeriaga.
Julgustan sind kuulama ära ka reklaamipausi,
et teaksid, kuidas tellida endale kõik need materjalid.
Ühtlasi vaata meid ka järgmine kord!