AKTUELLT FRÅN MELLANÖSTERN
Välkommen till programmet.
Jag heter Martti Ojares och gäst och expert är Pekka Sartola.
Välkommen Pekka! - Tack. Glad att vara här igen.
- För fyra veckor sedan spekulerade vi i hur valen skulle arta sig.
Vi gör programmet på tisdag och det sänds på fredag.
Vi vet alltså inte hur det gått i USA -
men vi vet ganska bra hur det gick i Israel.
Det gick ganska långt som du tänkte dig, eller hur?
- Ja, de gick ungefär som vi anande -
men vissa speciella saker skedde -
som var en hårsmån från att vända utvecklingen i en helt annan riktning.
Dessutom är inte regeringsbildningen ännu så självklar -
som en seger med 64 mandat kunde förmodas vara.
Där finns inrikespolitiska problem -
men valsegern på 64 mandat är ganska klar -
så folket har talat och därmed jämnt.
Eller så borde det vara.
- Men där var saker som var nya för mig också.
Det finns alltså två ultrareligiösa partier -
som är ganska envisa och som för första gången -
driver frågor som kan vara svåra för Netanjahu att svälja.
Vad är det fråga om?
- Ja, för första gången sitter i regeringen -
bl.a. en arvinge till Meir Kahanes parti.
Kahanes parti klassificerades ju som en terroristorganisation, även i Israel.
Internationellt är det så fortfarande.
Dess arvinge Itamar Ben-Gvir fick nu för första gången tillräckligt stöd -
i valförbund med en annan ultrareligiös part -
och de har förbundit sig att agera gemensamt.
Om ena parten tas med i regeringen måste också den andra tas med.
Och dessa driver så extrema linjer att de är lite ifrågasatta internationellt.
Så Netanjahu har ett ganska intensivt arbete framför sig -
för att få dessa typer att bli lite mer moderata.
För dem båda är det första gången de får regeringsansvar -
så det finns skäl att anta -
att de skulle lämna sina allra radikalaste åsikter bakom sig -
och lite tona ner dem och förstå att -
regeringens syfte är att tjäna hela folket.
Inte bara att driva vissa extrema gruppers egen intressen.
T.ex. Bezalel Smotrich som är ultrareligiös -
ämnar dra den ortodoxa judendomen -
med firandet av sabbaten och alla högtiderna -
till sådana ytterligheter som han bara kan.
Och i Israel är inte alla så väldigt religiösa som man tror i väst -
så kan detta väcka väldiga motsättningar även inom regeringen.
- Om man skulle gå till val igen skulle de knappast komma in i regeringen.
De vet vad de har att förlora.
- Ja, det var det jag menade då jag sa att de för sin egen skull borde driva -
frågor de har möjlighet att få igenom, -
och inte driva en ytterlighetslinje.
För dem båda är den ny, denna situation.
Men det är förståeligt för att den tidigare Bennett-Lapid regeringen -
agerade på ett sätt som verkligen inte hade hela folkets stöd.
De gjorde sådana blundrar, speciellt genom att alliera sig med -
arabgruppen som har kopplingar till Hamas.
Det kunde ingen godkänna.
- På senaste tid har det varit mycket tal om Libanon och sjöområdet.
Och Netanjahu har lite på sidan redan kommit med -
lite skarpare ställningstaganden.
En hurdan fråga kommer frågan om sjöområdet att bli i framtiden?
- Det är en mycket intressant fråga, d.v.s. sjöområdet och relationerna -
mellan Turkiet och Israel var två stora frågetecken, arv, som -
den tidigare regeringen lämnade åt Netanjahus regering att lösa.
Och frågan om sjöområdet är på det sättet speciell att -
Netanjahu själv i ett tiotal år då man diskuterade detta lilla område -
var redo att dela det i två delar.
Att ge Libanon hälften och behålla hälften för Israel.
Det var också en kompromiss -
eftersom det var internationellt godkänt att området helt tillhör Israel.
Vi har talat om det i tidigare program.
En stor del har nu överlåtits åt Libanon.
Och innan valet meddelade Netanjahu att -
om han väljs så kommer han att ta upp detta i parlamentet, Knesset.
Det är det enda rätta organet -
att besluta om man kan överlämna ett område som tillhör Israel -
till sin fiende, för Libanon ligger ännu tekniskt sett i krig med Israel.
Parlamentet möts den15 november för att sväras in.
Det är deras första möjlighet att ta ställning -
till om avtalet ska slutgiltigt godkännas.
Här emellan ryms mycket av intresse -
eftersom bara för ett par dagar sedan fann -
det grekiska borrföretaget Energean som där sköter borrningen för Israel -
ofantligt stora gasfyndigheter -
just där området gränsar till det överlåtna området.
Alltså gasfälten Karish och Qana.
Det är en fråga om väldiga summor.
De skulle ju hjälpa Libanon otroligt mycket -
men om Israel överlåtit sina nationaltillgångar -
till en fiendestat så är det ganska dramatiskt.
- Ja, här finns ingredienser till och med till Gogs krig.
Där ska man fråga: "Har du kommit för att röva?" (Hes. 38)
Men vi går tillbaka till frågan om gas.
Vi går till relationerna mellan Ryssland och Turkiet.
Och lite längre.
Tidigare har du berättat om två alternativa linjedragningar.
Turkiet vill att gasen går via Turkiet och den andra vore via Grekland.
Vad är det fråga om?
- Ja, i juli gjorde EU ett gasleveransavtal -
med Israel, som sa att de kan leverera ungefär 15 % av den mängd gas -
som Ryssland inte levererade till EU. Under nästa år.
Nu då man hittar fler gasfält ökar det deras hopp och deras utsikter -
att bli EU:s gasleverantör blir allt bättre.
Å andra sidan har Ryssland svårt att sälja sin gas.
EU har varit deras största kund.
Och nu skulle Ryssland trots allt vilja sälja sin gas -
till EU kanske specifikt för att hindra dem att binda sig vid Israel.
De har gjort ett avtalsförslag att de säljer sin gas till Turkiet.
Turkiet som inte är medlem i EU, men är ett Natoland.
De borde alltså vara en diplomatisk förmedlare.
Kanske ordet "diplomatisk" inte är så välvalt om Turkiet.
Men en förmedlare hur som helst.
De skulle alltså leverera rysk gas till EU, men vill samtidigt att...
Hittills har man inte byggt en israelisk gasledning via Syrien -
till Turkiet, men den vore lätt att dra.
Då skulle Turkiet förmedla gas till hela Europa.
Jag tror inte att någon i regeringen i Israel vill det, inte EU heller.
Att Turkiet skulle kontrollera gaskranarna.
Och skulle kunna agera för sina egna aktuella åsikter -
och idéer om vem som får hur mycket gas, om alls någon.
- Gasfrågan inverkar b.la. på Finlands och Sveriges Natomedlemskap.
Vilken är ställningen där nu?
- Ja, fast ingen offentligt medger det -
så får Ungern fortfarande gas från Ryssland -
för EU kan inte leverera gas till dem. De har fått gas från Ryssland länge.
Och Turkeit är i hög grad beroende av gas från Ryssland.
Och även i övrigt av samarbetet med Ryssland.
Man behöver inte vara en Einstein för att förstå att Putin vill bromsa -
Finlands och Sveriges Natomedlemskap -
med hjälp av dessa två länder, så länge som möjligt.
Om USA skulle slå näven i bordet och skapade ordning på torpet -
så skulle denna fråga kunna åtgärdas.
Men någon billig poäng vill de båda länderna i alla fall få -
innan de ratificerar Finlands och Sveriges Natomedlemskap.
- Pengar och ekonomi har påverkat relationerna i världen väldigt mycket.
Och dessa gasfyndigheter som du talade om -
är så stora att det finns massor av nollor i de summor de representerar.
Det är klart att det är en stötesten i framtiden.
- Ja. Det senaste gasfältet som Energean hittade innehåller -
13 miljarder kubikmeter gas.
Och fältet bredvid, där provborrningar pågår, -
torde innehålla ännu mer.
Energi har blivit ett strategiskt vapen.
Det är ett mycket kraftigare vapen än en atombomb.
Det påverkar hur européerna kokar sin potatis.
Eller om de alls kokar dem.
EU:s energi bygger långt på gasinfrastruktur.
Den kan inte ersättas med el.
Det börjar även bli ont om elektricitet och den är ganska dyr.
Så gasen är ett stort potentiellt vapen.
- Många säger nu att vi kommer att frysa i Europa på vintern -
det är brist på energi och priset på elektricitet är skyhögt.
Samtidigt finns det väldiga energireserver -
och det visar bara att människor inte kan bete sig.
- Ja, och det skapar ett oerhört intressant, långsiktigt -
profetiskt perspektiv gällande Israel.
Om de väldiga naturrikedomarna på kontinentalsockeln -
som i sin tid Ryssland, Turkiet, Iran - Gogs kommande koalition kommer att
jaga efter och kommer att komma för att röva som det står i Bibeln.
Här finns profetiska vyer också och de har öppnats nu alldeles -
under de senaste 10-15 åren.
Och under de senaste åren har de vuxit i omfång.
Så vi som kristenhet ser tydligt de i Bibeln uppenbarade -
tiderna närma sig i svindlande fart.
- Jag ska fråga något jag inte kommit att tänka på förut: -
Saudiarabien och andra har haft sitt svarta guld och har det ännu.
På vilket sätt påverkar de fyndigheter som görs -
deras försäljningsmöjligheter?
- Båda är förstås fossila energikällor.
Gasen är mycket lättare. Det är klart att ju mer vind- och vattenkraft -
kärnkraft och gas får fotfäste så dess mindre köper man olja.
Det påverkar ju dessa staters ekonomi väldigt starkt.
Deras ekonomi har länge visat ett stort överskott -
så de är knappast på väg mot konkurs.
Men de mindre Opec-oljestaterna som är beroende av daglig produktion-
liksom också Ryssland som har stora oljereserver.
Det ger oundvikligen nya perspektiv i energipolitiken.
- Låt oss gå till andra sidan Atlanten.
Där hålls idag på tisdag mellanårsval.
Kan du gå igenom vad mellanårsvalen innebär och vilken ställningen är nu?
- Ja, det är alltid för den sittande presidenten under hans första period -
och även den andra, en intressant händelse. Men speciellt den första.
Nu väljer man 450 ledamöter till kongressen.
Och till senaten väljs 35 nya ledamöter av 100 stycken.
De har ett tvåkammarparlament. Kongressen fungerar -
som lagstiftare och senaten stadfäster lagarna.
Nu lever vi i den sannolikheten att republikanerna, alltså -
Trumps forna och även nuvarande parti -
verkar ha stora chanser att få en majoritet i kongressen.
Och gällande senaten...
Idag är situationen jämn, båda har lika många ledamöter.
Men som ordförande verkar alltid vice presidenten, som alltså är -
Kamala Harris, demokrat.
Så idag har senaten en hårfin demokratisk majoritet.
Det finns 3-4 vågmästarstater där det verkar vara så att -
senatorerna förlorar sina platser till republikanerna.
Det ska bli intressant att se om båda kamrarna -
domineras av republikaner så blir lagstiftningen oerhört mycket svårare.
Alltså Bidens lagstiftning.
Å andra sidan verkar det föra med sig -
för Trump som tydligt några gånger har antytt -
han vill göra America great again, göra Amerika stort igen.
Och folket lär så tydligt krävt -
att han ska ställa upp igen att han kanske t.o.m. går med på det -
ett förnyat presidentskap.
Det ger honom något att luta sig mot för det blir val om ett par år.
Det är alltså mycket betydelsefullt.
Hur det sedan påverkar världspolitiken i stort får man se.
Men stödet för Biden är lågt just nu.
Man litar inte på honom, varken inne eller ute.
Alltså varken inrikes- eller utrikespolitiskt.
Det blir mycket spännande för USA.
- Biden, som har varit full av sin egen makt -
och ser att de kan komma en skräll -
är dock såpass stolt att han inte under den första veckan gratulerade -
vinnaren i Israel, Netanjahu.
- Diplomatiskt är det en ganska oförskämd gärning.
För ett och ett halvt år sedan då Bennett-Lapid regeringen -
svors in och Bennett blev premiärminister -
räckte det två timmar innan Biden ringde honom för han förmodade -
att Bennett är av samma åsikt som han om en tvåstatslösning -
och om palestinierna överhuvudtaget.
För några dagar sedan hölls presidentval i Brasilien -
som Bolsonaro förlorade mot Lula da Silva -
som är vänstersinnad och mycket antiamerikansk.
Det räckte bara ett dygn innan Biden gratulerade honom.
Men det tog över en vecka innan han gratulerade Netanjahu.
Han ringde i måndagskväll till Netanjahu och gratulerade.
Han sa också att de tillsammans framgent kommer göra stor historia.
- Valet har verkligen stor inverkan på hela ställningen i Mellanöstern, -
på Iranfrågan och andra olösta frågor.
Vad som kommer att hända med dem.
Om det går som du sa, hur påverkar det Iran och Israel?
- Det är ett sådant ekorrhjul att oberoende av vilket delområde -
man studerar så beror alltid allting även av någonting annat.
USA har ganska starkt betonat att -
man inte sluter ett nytt kärnavtal med Iran -
och Iran har meddelat att de då anrikar uran hur mycket de vill -
och självständigt. Något som också IAEA -
Internationella atomenergiorganet har fördömt, men vad gör man?
Detta kommer naturligtvis att påverka Israel, eftersom -
deras problem är att om Iran har kärnvapen -
så är det ett existentiellt hot mot dem.
Det är inte vad som helst.
Då man vet hur religiöst fanatiskt Iran är och att deras mål är -
att se på saker endast ur ett evighetsperspektiv -
och med tanke på hela den muslimska världen.
För hela den muslimska världen är det enligt Iran -
en stor lättnad om den judiska staten utplånas från kartan.
Om det i samma sammanhang dör miljoner iranier -
i Israels motattack så är det ett mindre ont i deras ögon.
Precis så sa Irans tidigare president Rafsanjani.
Det var en skrämmande text då jag läste den, det är några år sedan.
Men den speglar den shiamuslimska tankemodellen där -
Iran är hela den muslimska världens hjälte.
En föregångare som krigar för hela den muslimska världen.
- Vi har många gånger förundrat oss över hur Finland agerat i FN -
då beslut fattas.
Nu gjordes där en framställning där Israels hela kärnvapenarsenal -
skulle förstöras, även om man inte vet om de har någon.
Hur betedde sig EU i frågan och hur gick det även annars?
- Det hände de sista dagarna i oktober.
Till FN:s generalförsamling lade Egypten och palestinierna -
och Marocko fram en framställning -
att Israel måste ge upp allt sitt kärnmaterial, -
sina fabriker och lager och allt som har med kärnvapen att göra.
Att ett sådant förslag överhuvudtaget behandlades i FN visar på FN:s eget -
egendomliga tankesätt, för Israel har aldrig meddelat eller erkänt -
officiellt att det är en kärnvapenstat.
Ändå tar folk helt korrekt för givet att det är så.
Men det gör det inte officiellt.
Men FN tog ändå en sådan resolution.
Det var väl 30 oktober.
Det gick till omröstning.
Om jag kommer rätt ihåg var det 152 röster för och 5 emot.
USA, Kanada, Israel och några Stilla havsländer som röstade emot.
Nästan alla länder i EU lade ner sin röst.
Jag glömde kolla upp vad Sverige gjorde, -
men Finland utmärkte sig igen genom att rösta för denna resolution.
Jag förundrar mig storligen över hur vår utrikespolitik -
officiellt kan erkänna att Israel är en kärnvapenstat -
eftersom Israel inte officiellt har erkänt sig vara det.
- Och största delen av EU ansåg ju att de inte alls tar ställning i frågan.
- Det borde Finland också gjort.
- Men med vilka argument röstade man för?
På något sätt känns det som om detta med islam och -
den positiva inställningen till Palestina så starkt påverkar.
Man måste alltid stå emot Israel.
- Ja, det är häpnadsväckande. USA:s FN-ambassadör Greenfield -
fördömde starkt generalförsamlingens beslut.
Hon sade att det att man handlar som en nickedockor -
inte är till någons förmån och åstadkommer minsann inte fred -
i Mellanöstern. Jag kommer ihåg en gång då jag var -
för minst 20 år sedan, då jag satt i Helsingfors universitets hörsal -
och där talade en mycket stark pro-palestinsk grupp.
Och på andra sidan fanns experter -
bl.a. docent Tapani Harviala -
som försvarade Israels rättigheter.
En av dem som försvarade Palestina -
hoppade upp och skrek: -
"Detta möte måste anta en resolution -
som kräver att Israel ger upp alla sina kärnvapen!"
Harviala konstaterade: -
"För att arabstaterna skulle kunna anfalla dem lättare?"
Det ligger en sådan sanning bakom detta att det bara är kärnvapnen -
och att skrämmas med och framhäva terrorbalansen -
som har hindrat arabstaterna runt Israel, inte alla, men de flesta -
att anfalla Israel för de vet att militärt förlorar de alltid.
- Vi har ett par minuter kvar.
Men lite om något som vi varje dag hör på nyheterna.
Jihadister, med Irans stöd, utför våldsdåd i bl.a. östra Jerusalem.
Från Gaza avskjuts sporadiskt robotar och sådant.
Vad är det fråga om?
- Om Tempelberget.
Jag vet inte för vilken gång i ordningen -
också vi här i programmet talar om Tempelberget.
I FN:s generalförsamling i september började Jordan påstå -
av rädsla inför det kommande valet -
att om de ultrareligiösa partierna kommer till makten -
kommer de att kräva att de får större kontroll över Tempelberget.
Och det skulle betyda att judarna fritt kunde komma till Tempelberget.
I bakgrunden finns tanken att -
de ortodoxa judarna förbereder offerceremonier.
Som är en händelse som vi kan förvänta oss säger Bibeln.
Och de har framhävt dem.
Både Jordanien och palestinierna har båda -
tillsammans lyft upp detta och försökt vända det till att -
FN borde fördöma Israels judar och regering redan på förhand -
att de inte får röra på något sätt vid Tempelbergets traditionella helighet.
Något som är ett okänt begrepp för islam i sig.
I alla fall juridiskt ett okänt begrepp.
Allt hänför sig egentligen till det och det bekämpar man.
Upploppen har vuxit fram -
med Tempelberget och islam och offer som utgångspunkt.
Och med hjälp av dem försöker man starkt underblåsa våldsamheter -
för att internationella aktörer skulle ingripa.
- Ja, och Jordanien övervakar den fred på Tempelberget som de vill ha.
- Ja, för från muslimsk synvinkel är Jordanien Tempelbergets väktare.
De har en sådan status. Och de framhåller den å islams vägnar.
Precis som om det skulle ha betydelse för islam.
Det är bra att komma ihåg att Saudiarabien -
redan för 1,5 år sedan betonade att Tempelberget och Jerusalem -
inte har någon betydelse för islam.
De är inte viktiga för den muslimska tron. Muhammed har aldrig varit där.
Även om det är just det påståendet som framhålls -
så att palestinierna, Jordanien och Turkiet -
kan skapa en islamsk helig tradition.
- Som du sa är de alla dessa frågor beroende av varandra.
Man kan inte uttömmande säga var man borde börja.
Men i nästa program om 4 veckor vet vi i alla fall vad som hänt i USA -
och hur det påverkar Israel och hela Mellanöstern.
Tack Pekka för denna sakkunniga halvtimme och vi fortsätter.
Även ni kära tittare kom tillbaka om 4 veckor. Tack.
Bästa tittare, du är välkommen att stödja Himlen TV7 även ekonomiskt.
I Finland: ring 0600-10070 (10.01 EUR o lna)
I Sverige: Swisha till 123 677 9300
Tack för din gåva!
Översättning: Himlen TV7