Kiintymysteorian mukaan vahva emotionaalinen ja fyysinen side -
lähimpään hoitajaan varhaisvuosina on ratkaisevaa kehitykselle.
Jos side on vahva ja olemme turvallisesti kiintyneitä, -
uskallamme lähteä tutkimaan ympäristöä.
Tiedämme, että voi aina palata turvalliseen tukikohtaan.
Jos side on heikko, kiintymyssuhde on turvaton.
Emme uskalla lähteä tutkimaan pelottavan näköistä maailmaa, -
sillä emme ole varmoja, voimmeko palata.
Turvallisesti kiintyneet luottavat enemmän, -
osaavat solmia ihmissuhteita ja menestyvät elämässä paremmin.
Turvattomasti kiintyneitä leimaavat epäluottamus, -
huonot sosiaaliset taidot ja ongelmat solmia suhteita.
Turvallisia kiintymystyylejä on yksi, turvattomia kiintymystyylejä kolme: -
turvaton ristiriitainen, turvaton välttelevä -
ja turvaton jäsentymätön.
Uhkatilanteessa kolme ensimmäistä reagoivat jäsentyneesti, -
viimeinen jäsentymättömästi.
Ymmärtääksemme teoriaa paremmin kuvitellaanpa Virtaset, -
joilla on neljä lasta: Luka, Anne, Joose ja Emmi.
Virtaset ovat ihanat vanhemmat. He hellittelevät, katsovat silmiin, -
puhuvat lempeästi ja tukevat aina lapsia.
Eräänä päivänä isä sairastuu ja kuolee.
Äidin elämä muuttuu erittäin vaikeaksi.
Hän työskentelee koko päivän ja yrittää samalla huolehtia lapsista.
Mahdoton tehtävä.
Kuusivuotiaan Lukan aivot ovat pääosin jo kehittyneet.
Lukan luonne on luja ja maailmankuva muotoutunut.
Uusi tilanne ei vaikuta häneen paljon.
Hän tietää, että turvasatamana on vielä äiti.
Hän on turvallisesti kiintynyt.
Hänestä kasvaa luottavainen ja optimistinen aikuinen.
Hänen omakuvansa on myönteinen.
Kolmevuotiaan Annen on vaikea sopeutua huomion vähenemiseen.
Hänen mielestään äiti muuttui arvaamattomaksi.
Hän on epävarma suhteesta, ja siksi hänestä tulee takertuva.
Huomiota saadakseen hänen pitää voimistaa tunnetilaansa ja huutaa.
Kun äiti vastaa ennalta-arvattavasti, -
Anne vastaa ristiriitaisesti eikä näytä todellisia tunteitaan.
Annesta kasvaa arvaamaton ja ailahteleva.
Hänen omakuvansa on huonohko -
ja kiintymyksensä on turvaton ristiriitainen.
Kaksivuotias Joose on päivät enonsa hoidossa.
Eno rakastaa häntä mutta uskoo ankaraan kasvatukseen.
Jos Joose osoittaa vahvasti tunteitaan tai on äänekäs, -
eno suuttuu ja joskus rankaisee.
Joose pelkää sitä. Hän oppii, että kannattaa vältellä tunteita -
myös muissa tilanteissa. Hän jatkaa selviytymisstrategiaa aikuisena.
Hänen on vaikea solmia suhteita. Hänen omakuvansa on aika huono.
Hänen kiintymyksensä on turvaton välttelevä.
Yksivuotias Emmi lähetetään lastentarhaan.
Henkilökunta on huonosti koulutettua. Heillä on liikaa töitä ja stressiä.
Osa on väkivaltaisia.
Emmi alkaa pelätä niitä, joilta hän hakee turvaa.
Ristiriita sekoittaa hänen käsityksensä rakkaudesta ja turvallisuudesta.
Kun hän ei saa pelkoonsa lohdutusta, -
hän alkaa vältellä sosiaalisia tilanteita.
Aikuisena hän uskoo, ettei hän ole rakkauden arvoinen.
Hänen omakuvansa on hyvin kielteinen -
ja kiintymyksensä turvaton jäsentymätön.
Kiintymys kehittyy varhaislapsuudessa, -
kun lapsi ei vielä osaa kertoa pelostaan -
ja sen tähden hän voi kokea kovaa stressiä.
Silloin lisämunuaiset munuaisten päällä -
erittävät stressihormoneja adrenaliinia ja kortisolia.
Syke kasvaa, verenpaine kohoaa ja ihminen valpastuu.
Usein toistuvana kysymyksessä on toksinen stressi.
Se häiritsee aivojen kehitystä ja heikentää immuunijärjestelmää.
Toksinen stressi voi muuttaa sikiön tai vauvan geenien ilmenemistä, -
mikä voi vaikuttaa terveyteen vuosikymmenten päästä.
Kiintymystyyliä voidaan tutkia vierastilanteessa jo yksivuotiailla.
Lapsen annetaan ensin leikkiä äidin kanssa.
Sitten lapsi jätetään yksin huoneeseen.
Ratkaisevaa on lapsen reaktio äidin palaamisen hetkellä.
Turvallisesti kiintyneet kiipeävät ensin syliin, -
rauhoittuvat ja jatkavat pian leikkiä.
Turvattomasti kiintyneet käyttäytyvät ristiriitaisesti tai välttelevästi.
Osa ei lopeta itkuaan tai ei suostu leikkimään.
Varhaislapsuuden kiintymyssuhteiden vaikutuksia on dokumentoitu paljon.
Kiintymysteorian avulla Minnesotan yliopiston tutkijat -
pystyivät ennustamaan 3-vuotiaista, keneltä jäisi koulu kesken, -
77 prosentin tarkkuudella.
Harvardin opiskelijoita pyydettiin arvioimaan suhdetta vanhempiin.
35 vuotta myöhemmin heiltä kysyttiin terveydestä.
Niistä, jotka kuvailivat äiti-suhdetta rikkinäiseksi, -
91 prosenttia kärsi sairauksista, kuten sepelvaltimotaudista, -
kohonneesta verenpaineesta tai alkoholismista.
Äitisuhdettaan lämpimäksi kuvailleista vain 45 prosentilla oli terveysongelma.
Varhaisvuosiin kannattaa kiinnittää huomiota siksikin, -
että silloin kehittyvät käyttäytymismallit.
Lapsi, joka on turvallisesti kiintynyt kaksivuotiaana, ystävystyy tarhassa.
Jokainen vuorovaikutustilanne vahvistaa hänen maailmankuvaansa.
Hänestä tulee optimistinen. He solmivat hyviä suhteita koulussa, -
opiskeluaikana ja työelämässä.
Turvattomasti kiintyneet voivat jäädä niistä paitsi.
Kiintymyssuhdeteorian isän, psykologi John Bowlbyn väitetään sanoneen: -
"Mitä ei pysty tuomaan äidin tietoon, sitä ei pysty tuomaan itsen tietoon."
Turvattomasti kiintyneiden voi olla vaikea ymmärtää itseään.
Itseensä ja tunteisiinsa tutustuminen -
voi vaatia pitkää matkaa menneisyyteen.
Suomennos: Marianne Tenetz