Anknytningsteorin hävdar att ett starkt känslo- och fysiskt band -
till en primär vårdnadshavare under våra första år -
är avgörande. Om bandet är starkt och anknytningen trygg -
känner vi oss trygga att utforska världen.
Vi vet att vi har en trygg plats att återvända till när som helst.
Om anknytningen är svag känner vi oss osäkra.
Vi känner oss rädda inför en värld som ter sig skrämmande.
Vi är inte säkra på att vi kan återvända.
Människor med trygg anknytning sägs ha större tillit, -
kopplar med andra och är därför mer framgångsrika.
Människor med otrygg anknytning litar inte på andra.
De har inte sociala färdigheter och svårt att bygga relationer.
Det finns en trygg anknytningstyp och tre otrygga: -
Otrygg-ambivalent, otrygg- undvikande samt desorganiserad.
Då de möter stress reagerar de första tre organiserat, -
den sista oorganiserat.
För att förstå teorin bättre låt oss se på herr och fru Smith.
De har fyra barn: Luca, Anne, Joe och Amy.
Smiths är härliga föräldrar: de myser, tar ögonkontakt ofta, -
talar varmt och finns alltid där för barnen.
En dag blir herr Smith mycket sjuk och dör.
Livet blir mycket svårt för fru Smith.
Hon jobbar hela dagarna och försöker ta hand om barnen.
En omöjlig uppgift.
Luca är sex och hans hjärna är mestadels färdigutvecklad.
Karaktären är stark, livsåskådningen formad.
Situationen påverkar honom inte mycket, mamma finns ju alltid där.
Hans trygga hamn. Anknytningen är trygg.
Han växer upp till en tillitsfull och optimistisk ung man.
Självbilden är positiv.
Anne, 3, har svårt då hon inte får lika mycket uppmärksamhet som förr.
Enligt Anne beter sig mamma oförutsägbart.
Hon är otrygg i relationen och blir klängig.
För att få mammas uppmärksamhet ökar hon på känslorna och skriker.
Då mamma reagerar förutsägbart blir Annes reaktion ambivalent.
Hon visar inte sina känslor.
Senare i livet anses Anne vara oförutsägbar eller lynnig.
Hennes självbild är mindre positiv. Anknytningen är otrygg-ambivalent.
Tvååriga Joe spenderar tiden med sin farbror som älskar honom -
men tycker att god fostran är att vara strikt.
Om lille Joe visar för mycket känslor och är för högljudd -
blir farbror arg och straffande. Det gör Joe rädd.
Han lär sig att för att slippa rädsla får han inte visa känslor -
även i andra situationer.
Han gör så även som vuxen och får svårt att knyta relationer.
Hans självbild är ganska negativ. Anknytningen är otrygg-undvikande.
Amy, som är bara ett år, sänds till en förskola.
Personalen är dåligt utbildad, har för mycket jobb, är stressad.
Vissa missbrukar sin ställning.
Amy blir rädd för dem hon söker trygghet hos.
En konflikt som stökar till hennes syn på kärlek och trygghet.
Eftersom hon upplever rädsla som inte reds ut -
försöker hon undvika alla sociala situationer.
Som vuxen tänker hon att hon inte förtjänar kärlek.
Hennes självbild är mycket negativ.
Anknytningen är otrygg-desorganiserad.
Anknytningen formas under våra första år.
En tid då vi är för unga för att kommunicera vår oro -
och därför kan vi uppleva mycket stress.
Då producerar binjurarna, som sitter på våra njurar, -
stresshormonerna adrenalin och kortisol.
Pulsen och blodtrycket stiger och vi blir på alerten.
Om det händer ofta kallas det toxisk stress.
Toxisk, eftersom den stör hjärnans utveckling hos barnet.
Den försvagar immunsystemet.
På ett embryo eller i mycket ung ålder kan även generna påverkas.
Det kan påverka hälsan årtionden senare.
Genom att simulera en främmande situation -
kan vi få reda på anknytningsstil redan vid ett års ålder.
Vi låter ett barn leka med sin mor i ett rum i några minuter.
Sedan lämnas barnet ensamt.
Det centrala är barnets reaktion då mamman återvänder.
Barn med trygg anknytning kramar mamma, -
lugnar sig och fortsätter leka.
De med otrygg anknytning kan vara ambivalenta eller undvikande.
De slutar inte gråta eller vägrar fortsätta leka.
Långtidsverkningarna av anknytningen är väldokumenterade.
Med hjälp av teorin kunde forskare vid Minnesotas universitet -
redan vid tre års ålder avgöra om barnet skulle avbryta gymnasiet -
med 77 % noggrannhet.
I en annan studie skulle Harvardstuderande -
avgöra hur nära de var sina föräldrar.
35 år senare tillfrågades de om sin hälsa.
91 % av dem som sade att de hade en trasig relation med mamman -
hade även sjukdomsdiagnoser -
såsom kranskärlssjukdom, högt blodtryck och alkoholism.
Av dem som hade uppgett en varm relation -
hade bara 45 % problem med hälsan.
De första åren kräver uppmärksamhet även av en annan orsak.
Här formas senare beteendemönster.
Ett barn med trygg anknytning som tvååring får vänner på förskolan.
Deras världsbild förstärks av varje växelverkan.
De blir optimistiska. De knyter goda vänskapsband på skolan, -
under studietiden och på jobbet.
Barn med osäker anknytning kan gå miste om detta.
Psykolog John Bowlby, pionjär inom anknytningsteorin, -
påstås ha sagt att det som inte kan kommuniceras till modern, -
kan inte kommuniceras till en själv.
Alltså: de med otrygg anknytning förstår möjligen inte sig själva.
För att förstå vilka de är och vad de känner -
måste de kanske gå långt tillbaka i tiden.
Översättning: Andreas Forsberg Himlen TV7